БЪЛГАРИТЕ – ПОТОМЦИ НА НАРОДА, КОЙТО Е СЪЗДАЛ НАЙ-ДРЕВНАТА ПИСМЕНОСТ?
![Снимка: Скрийншот от видео, качено в You Tube](https://www.eurochicago.com/wp-content/uploads/2015/10/Untitled224-580x346.jpg)
Макар съпротивата против виждането, че първата писменост възниква на Балканите да е фанатична, доказателствата се трупат и скоро вече няма да бъде възможно да се отрича очевидното. Това, че знаците от Градешница, Караново, Тартария и т.н. са писменост, а не просто шарки, се признава от доста учени – Владимир Георгиев, Иван Дуриданов, Марко Марлини, Шон Уин, Харалд Хаарман* (вж. видеото по-долу – бел.ред.), Ричард Ръгли и др.
https://youtu.be/mFVTBZl81BM
Кой е обаче народът, който е създал тази писменост?
Според антропологлозите П. Боев и Д.Чолаков, а и езиковеда Владимир Георгиев, траките са най-старото население на Балканите. Акад. Георгиев смята, че тракийския/пеласгийския език е говорен на Балканите още през Неолита – VII хилядолетие преди Христа.
От друга страна д-р М. Попов и други негови колеги установяват, че доминантния тип на територията на България е този, на който принадлежат и траките. Това заключение дори е публикувано в книга на Д. Ангелов – Образуване на Българската Народност.
Малко по-късно Е. Теодоров представи добре изграден и прекрасно аргументиран труд, в който нашия етнолог заключи, че ние, българите, сме пълноправни наследници на траките. Известно време след Теодоров, друг способен етнолог, Н. Колев, стигна до заключението, че значителна част от българските земеделски сечива, а и пастирските атрибути са от тракийски произход.
К. Влахов откри тракийски фонетични явления в българския език. Неговият колега Вл. Георгиев посочи следното: “в тракийския се забелязват абсолютно същите диалектни особености, както и в българския. Колебанието между а (я) от една страна и е ( ие) от друга е засвидетелствано не само в античността (в езика на траките), но и в съвременния български език. Трябва да се отбележи, че разликата в нашите днешни названия Янтра и Етър се дължи на якане и екане… следователно откриваме в тракийския същото явление, което представлява една от най-характерните черти на нашия език.”
В случай, че ние, българите, сме наследници на траките по отношение на антропологичния тип, език, фолклор, земеделски сечива и пастирски атрибути, то какво е научното основание да се твърди, че траките са изчезнали?
Крайно време е да се спре робуването на догми и неиздържани теории. Крайно време е да се спре и с тяхното изучаване от всяко следващо поколение. Новите поколения трябва да бъдат запознати с историческата истина. С това, че ние, българите, сме потомци на първия цивилизован народ.
Ние сме потомци на първите царе и благородници, но това не е само повод за гордост, а и задължение, защото благородството задължава да бъдем силни, добри и почтени. Този път, макар че никога не е бил лесен, е бил винаги светъл.
Павел Серафимов
–––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––
* От региона на Балканите идва една забележителна история, която разтърсва нашето познание за произхода на цивилизацията. Според най-новите научни открития, хората от т. нар. от лингвиста проф. Харалд Хаарман (Harald Haarmann) Дунавската цивилизация, са живели в градове, използвали са медни инструменти и скриптове хиляди години по-рано, отколкото всяка друга висока култура в историята на света. Но консервативни историци отхвърлят идеята за ранна цивилизация в Европа, която е съществувала преди 8000 години. Един документален филм показва този брилянтен учен, наричан Айнщайн на лигвистиката, по пътя му към долината на река Дунав в региона на Балканите.
Харалд Хаарман е водещ световен специалист по древни езици и скриптове. Той е професор, познат и преподавал в Германия, Япония и в САЩ. Хаарман говори девет езика, написал е над 50 книги. Много от тях са станали определящи научните стандарти произведения в областта на езика. Според проф. Хаарман наричаната от него Дунавската писменост е най-старата писменост в света. С тази своя научна теория Харалд Хаарман може да промени историята. Един високо признат учен, който рискува репутацията си с тази задача. Той иска да докаже теорията си и да убеди научната общественост в нея. Според него, по отношение на най-старата писменост, историята наистина трябва да бъде пренаписана.