Авторски
- Разплащане с титли за решение на една дългосрочна неправда
Бойко Борисов и Вежди Рашидов ще станат в началото на следващата седмица почетни членове на СБХ. По този повод председателят на контролната комисия към Съюза на българските художници проф. Велислав Минеков излезе с Обръщение към медиите.
В понеделник ще бъдат връчени особено престижните звания „Почетен член на СБХ” на министър-председателя на РБ Бойко Борисов и прилежащия му министър на културата Вежди Рашидов.
Като председател на контролната комисия на СБХ смятам подобно решение за недостойно, лишено от логика и извършено под натиск от управляващата за момента партия. Подобен поклон пред действащи политици, заети своевременно с предизборна агитация, е безсрамно действие спрямо стотици наши членове, заслужили високото отличие.
Решението за тази номинация е взето след странно допитване по телефона на част от УС на СБХ и след изрично настояване от министъра на културата от петък, 7.10.2011 г., без обсъждане и дискусия сред съюзните членове и без одобрението на контролната комисия на СБХ.
Това злочесто събитие е рекетьорски акт, в замяна на което правителството да потвърди изцяло законните права на СБХ върху прилежащата му сграда на ул.”Шипка” 6. Разплащането с титли за решението на една дългогодишна неправда, съществувала благодарение на смирени ръководства на СБХ, в комбинация с държавно малокултурие, е преднамерено унижение и дело на паразити спрямо всички почтени хора, държали четка и длето.
Необходимо е да се припомни, че тази награда ще бъде връчена на лица, станали създатели на помийната яма, наречена „Музей на социалистическото изкуство”, заченат в беззаконие, отмъстителност, завист и природен примитив.
Историята на СБХ, дори и в най-трудни за самочувствието ни времена, не познава подобен парадокс и падение. Нашият съюз трябва и може да съществува без партийно-политическа вярност, без „подкрепата” на временни „герои” и без помилуйката на съмнително обожествени гении.
Връчването на тези награди ще бъде врата към пропастта на нашето безчестие, завръщане към по-древния, спрямо нас художниците, известен, срамен занаят.
Велислав Минеков
- Болезнената история на ДС трябва да е достъпна и за младите
Диана Иванова, Георги Господинов, Весела Ножарова и Юрий Вълковски подготвят концепция за Музей на Държавна сигурност
Диана Иванова, в. „Труд“
Да си призная никога не съм си представяла, че ще работя върху идеята за музей на ДС. Но когато директорът на архива Мартин Иванов, историк, когото много уважавам, се обърна с покана към мен, писателя Георги Господинов, изкуствоведката Весела Ножарова и експерта по културни политики Юрий Вълковски да направим концепция за музей, не се замислих много.
Стори ми се изключително предизвикателство да се опитаме да направим нещо хем важно за обществото, хем модерно и обърнато и към поколения, за които Държавна сигурност не носи никакви образи и не означава нищо. Стори ми се вълнуващо да работим в екип по тема, която мнозина подминават безразлично, други с отегчение, а в трети тя предизвиква само омраза. Как всъщност се прави музей на травмата? Трето предизвикателство е да направим музей, който да не отговоря на статичната представа, която все още имаме – че в музеите се излагат неща за показ и гордост, а не динамично място на памет, което да провокира към мислене, рефлексия, живо общуване.
Темата за Държавна сигурност постепенно влезе в мен, след като моят колега Георги Коритаров направи публично признание, че е бил агент на тайните служби преди 1989 г. Това беше шок за мен и много колеги от радио “Свободна Европа”, където бяхме работили заедно от 1994 до 2003 г. Тогава реших, че искам да прочета документите на Държавна сигурност за радиото, дадох си сметка, че сянката на Държавна сигурност стои и ще стои и над мен, докато аз игнорирам тази част от историята. В библиотеката на комисията по досиетата бях впечатлена колко много хора четат. Бях истински заинтригувана от езика на агентите, от фактите, които се описват, от много, много неща. Постепенно се замислих дали да не направя филм. Но това е тема на друг текст.
По темата Държавна сигурност и историята на тайните в България може да се направи изключително вълнуващо място. Това усещане завладя целия екип, така че в момента сме отдадени на сериозно мислене и планиране.
Mартин Иванов ни показа подземието на “Московска” 5 и ни разказа историята на мястото. Веднага след 9 септември 1944 г. сградата служи на МВР, а от 1967 до 1972 г. е дадена за ползване на Комитета за държавна сигурност. По-късно тя е прехвърлена на ЦК на БКП, който я стопанисва до 1992 година.
Мазето на “Московска” 5 все още пази следите на 9 арестантски килии, в които са изчезнали историите на стотици хора, загубили живота си в машината за репресии по времето на комунизма.
То може да се превърне в ново място за памет, в дом на несподеленото минало, както го кръсти Весела Ножарова, да свърже в обща карта и онлайн платформа местата в София, използвани от Държавна сигурност, и да бъде център, в който гостите и гражданите на София да могат да се запознаят с неизвестни факти от историята на ДС.
Целите ни са прости. Да направим достъпен за младото поколение и до широката общественост един болезнен период от близката ни история. Да създадем ново място за разговори и срещи за миналото. Да запазим жива в картата на съвременна София паметта за този период от историята.
Опитахме се да напишем нещо като манифест или мотивация на проекта. Ето го:
– Принадлежим към граничните поколения, които имат само частичен опит от периода на активност на Държавна сигурност, но всеки от нас е усетил драмата на ДС през близки приятели, роднини или колеги.
– Вълнува ни невъзможността да се говори на модерен и автентичен език по темата, което да позволи на по-младите да си представят и разберат понятия като “вербуване”, “агент”, “досие”, “изменник на родината” и т. н.
– Държавна сигурност продължава да е тема в политическия и обществен живот, без да сме сигурни, че разбираме връзките между нейната дейност през тоталитарния период и живота ни тук и сега.
– Съзнаваме, че работата е сложна и свързана с огромна отговорност както към жертвите, така и към въвлечените в машината за репресии и контрол, които са били тласкани към това от огромен брой лични причини, за които вероятно е трудно да се говори.
– Всяка бивша комунистическа страна в Европа има такова обособено място, в което по свой начин разказва за репресиите и травмите на миналото. Вълнува ни възможността да създадем български разказ, който да представи конфликтите в паметта за ДС на фона на историческата истина в документите.
– Мотивира ни предизвикателството да разкажем историята на Държавна сигурност интерактивно – чрез документи и документални възстановки, мултимедия, лични разкази, предмети, която да говори на различни поколения.
Диана Иванова е журналист и изследовател. В момента работи върху документален филм за радио “Свободна Европа” и върху проучване на изоставеното индустриално наследство от социализма в Северозападна България.
- 47-ят Чикагски интернационален филмов фестивал бе открит
47-ят Чикагски интернационален филмов фестивал, ще продължи до 20.10. 2011 година на адрес AMC River East 21, 322 E. Illinois St., Chicago. Ше бъдат представени повече от 180 филма от 50 страни. В неговата програма тази година за съжаление няма български филм. Но има филми от Гърция, Турция, Румъния, Сърбия, Русия и много други държави по света.
Повече за фестивала четете тук: Chicago International Film Festival 2011
http://www.chicagofilmfestival.com/films_and_schedule/2011FullSchedule.pdf
FESTIVAL THEATER BOX OFFICE
AMC River East 21
During the festival (October 7-20, 7 days a week, Noon-8PM), tickets will be on sale one hour before the start of the first show until the start of the last show.322 E Illinois St.
Chicago, IL 6061Актьорът Денис Фарина на червения килим, на откриването на Чикагския международен филмов фестивал на 6 октомври 2011
Dennis Farina on the Red Carpet, Opening Night of 2011 Chicago International Film Festival
Тази година ние ще се представя повече от 180 филма от 50 страни, включително над 45 филма за първи път директоритВ неговата програма е включен и български игрален филм. - Списъци на активни български граждани в САЩ
Списък на лицата, заявили желание да гласуват в изборите за президент и вицепрезидент на РБ на 23 октомври 2011 г. в САЩ може да намерите на страницата на Външно министерство с адрес: http://www.mfa.bg/bg/61/pages/view/5994
Ако не сте в този списък, а сте подали заявление, вероятно поради усложнените процедури (като изискванията за ПДФ файл и др.подобни) вашето писмо е било отхвърлено. Но това не значи, че не може да гласувате! Още информация за изборите ще намерите в нашата специална сборна тема – ИЗБОРИ 2011.
По-долу поместваме само имената на активните наши съграждани подали заявления до консулството ни в Чикаго.
Аврам Бенциан Аврамов
Аглика Арсенова Божинова
Агнеса Георгиева Стоянова
Адриана Борисова Масър
Адриана Методиева Тренчева
Азиз Юсеинов Узунов
Албена Атанасова Тодорова
Албена Момчилова Панева
Александра Благоева Донкова
Александра Стоянова Николова
Александрина Илиянова Николова
Александър Андонов Качарков
Александър Асенов Огнарски
Александър Василев Ангелов
Александър Георгиев Яновски
Александър Иванов Вирт
Александър Калинов Крамолински
Александър Лабмол Енев
Александър Павлов Александров
Александър Славчев Донков
Александър Стефанов Стамболийски
Алексей Иванов Николов
Ана Ганчева Генкова
Ана Крумова Иванова
Ана Маринова Маринова
Ана Николова Коева
Анастасия Емилова Чешмеджиева
Ангел Великов Минчев
Ангел Кирилов Белчев
Ангел Панайотов Георгиев
Ангел Христов Манолов
Ангелина Жекова Динева
Андон Николова Мартинов
Андрей Детелинов Василев
Андрей Иванов Иванов
Анелия Александрова Костова
Анелия Василева Стойнева
Анелия Динева Христова
Анелия Динкова Тодорова
Анелия Занева Атанасова
Анелия Константинова Борисова
Анелия Петрова Дандарова
Анелия Храбърова Вълева
Анета Минчева Копанова
Ани Георгиева Георгиева
Анка Райкова Кьосова
Анка Харалампиева Сиклунова
Анна Асенова Илиева
Анна Димитрова Стайкова
Анна Иванова Кърчева
Анна Танева Димитрова
Анни Илиева Николова
Антоанета Венкова Пасева
Антоанета Георгиева Чардакова
Антоанета Железчева Димитрова
Антоанета Янкова Яврамова
Антон Ангелов Георгиев
Антон Великов Божилов
Антон Георгиев Пашов
Антон Иванов Колев
Антон Константинов Русев
Антон Михов Христов
Антон Николаев Андонов
Антон Николаев Шопов
Антонио Борисов Кръстев
Антония Асенова Чолакова
Антония Бориславова Букова
Антония Владимирова Василева
Антония Евтимова Васева
Антония Петрова Дончева
Антония Симеонова Гюрковска
Арам Торос Левонян
Архангел Методиев Коркулов
Асен Иванов Шопов
Асен Петров Тотков
Асен Руменов Асенов
Ася Живкова Кубова
Ася Милчова Страхилова
Ася Руменова Русева
Атанас Вълчев Колев
Атанас Добрев Атанасов
Атанас Михайлов Миков
Атанаска Маринова Манджорска
Беляна Николаева Долапчиева
Берна Басри Исмаил
Биляна Георгиева Митова
Бисер Бахриев Кочанов
Бисер Ванков Илиев
Бистра Богданова Стоянова
Бистра Иванова Макнева
Блага Борисова Митева
Благовест Стайков Малшов
Благой Радославов Марков
Благой Славчов Петрунов
Благородка Иванова Йорданова
Богдана Атанасова Стоева
Богомил Лозанов Яков
Божидар Богомилов Лозанов
Божидар Николаев Николаев
Божидар Христов Радославов
Бойка Константинова Милчева
Бойко Ангелов Борисов
Бойко Митков Варадинов
Бончо Ганчев Бонев
Бончо Иванов Младенов
Борис Ангелов Бъчваров
Борис Ангелов Згуров
Борис Койчев Тужаров
Борислав Веселинова Веселков
Борислав Емилов. Бориславов
Борислав Цанков Недев
Борислав Цветанов Дяков
Борислав Юлиянов Алексиев
Борислава Бориславова Ангелачкова
Борислава Владимирова Шавулев
Борислава Иванова Костова
Борислава Кирилова Славчева
Борислава Никова Стефанова
Борислава Юрий Митева
Боян Владимирова Цветковски
Боян Димитров Димитров
Боян Славчев Атанасов
Бригита Иванова Стайкова
Валентин Ангелов Миличин
Валентин Асенов Орешков
Валентин Димитров Велев
Валентин Карелов Стоянов
Валентина Александрова Димова
Валентина Василева Тихова
Валентина Николаева Георгиева
Валентина Петрова Маринова
Валери Георгиев Николов
Валери Иванов Иванов
Валери Русев Данков
Валери Славов Величков
Валко Георгиев Ников
Ванко Стойков Вълев
Ваня Александрова Гайдова
Ваня Благоева Давидова
Ваня Георгиева Георгиева
Ваня Славчева Манолчева
Васил Ангелов Докузов
Васил Асенов Григорова
Васил Богданов Ватов
Васил Венциславов Василев
Васил Георгиев Уваков
Васил Любомиров Иванов
Васил Митев Митев
Васил Петров Вретенарски
Васил Стоянов Стоянов
Василка Атанасова Тодорова
Василка Емилова Атанасова
Василка Иванова Георгиева
Века Генова Стойкова
Велемира Наниева Гечева
Велеслав Борисов Начев
Велеслав Георгиев Гривов
Велизар Смилков Бузгьов
Велина Петкова Бойкова
Велина Тодорова Иванова
Велислава Миленова Матеева
Величка Георгиева Маринова
Величка Стефанова Дешева-Калеевска
Венелин Георгиев Георгиев
Венелина Иванова Иванова
Венера Валериева Тарба
Венетка Григорова Пенева
Вения Иванова Карастоянова
Венко Ангелов Бегов
Венцислав Георгиев Врагов
Венцислав Димитров Иванов
Венцислав Калинов Иванов
Венцислав Юлианов Марчев
Вероника Николова Тюрлемова
Весела Василева Маркова
Веселин Атанасов Богоев
Веселин Весилинов Величков
Веселин Георгиев Чолаков
Веселин Димов Димитров
Веселин Иванов Евгениев
Веселин Иванов Христов
Веселин Калев Минев
Веселин Кръстев Кръстев
Веселин Малинов Милчев
Веселин Салинов Филев
Веселин Сасиев Василев
Веселина Григорова Кехайова
Веселина Миткова Неделчев
Веселина Петрова Харизанова
Веселка Николова Недялкова
Веска Божилова Енева
Веска Тодорова Димитрова
Веска Христева Понова
Виктория Ангелова Апостолова
Виктория Десподова Бузева
Виктория Димитрова Щерева
Виктория Кирилова Митова
Вилма Илиева Илиева
Виолета Иванова Грозева
Виолета Иванова Димитрова
Виолета Йорданова Атанасова
Виолета Любенова Гюдженова
Виолета Руменова Александрова
Виолета Стайкова Стоянчева
Владимир Александров Баташки
Владимир Гаврилов Манчев
Владимир Георгиев Симеонов
Владимир Емилов Кацарски
Владимир Йорданов Драгневски
Владимир Пенчев Маринов
Владислав Любенов Гичев
Владислав Романов Георгиева
Владислав Румянов Драгомиров
Вяра Богданова Тодорова
Габриела Венциславова Камбурова
Гален Дянков Дянков
Гали Василев Кипров
Галина Вергилова Петкова
Галина Димитрова Иванова
Галина Димова Славова
Галина Ивалинова Любенова
Галина Иванова Сиджимова
Галина Тодорова Кирова
Галя Минчева Христова
Галя Симеонова Дянкова
Галя Шибилова Котанова
Ганка Петрова Колева
Ганка Славова Кунева
Генчо Янков Стойков
Георги Аврамов Аврамов
Георги Ангелов Киров
Георги Апостолов Костов
Георги Атанасов Аврионов
Георги Борисов Вълков
Георги Василев Панев
Георги Василев Щерев
Георги Георгиев Ачев
Георги Григоров Стоенчев
Георги Димитров Водуров
Георги Димитров Касъров
Георги Димитров Минкя
Георги Драголюбов Георгиев
Георги Дяков Иванов
Георги Енчев Енчев
Георги Запрянов Иванов
Георги Ивайлов Баляков
Георги Иванов Георгиев
Георги Иванов Йорданов
Георги Иванов Ябанозов
Георги Исталианов Велинов
Георги Йорданов Мутафчиев
Георги Йорданов Стефанов
Георги Йорданов Тодоров
Георги Костадинов Делчев
Георги Методиев Митов
Георги Митков Копанов
Георги Николаев Георгиев
Георги Николов Кънчев
Георги Николов Харизанов
Георги Николов Христосков
Георги Петков Бакалов
Георги Първанов Младенов
Георги Стефанов Дараджанов
Георги Стефанов Петров
Георги Стоилов Благоев
Георги Стойнев Стойков
Георги Тодоров Георги
Георги Тодоров Георгиев
Георги Тодоров Манев
Георги Тодоров Тодоров
Георги Христов Георгиев
Георги Чавдаров Илиев
Гергана Георгиева Събчева
Гергана Стефанова Стефанова
Гергана Тодорова Коларова
Герман Живков Гочев
Гечо Василев Пацеков
Горан Христов Генов
Гочо Димитров Желев
Гюрга Николова Куспова
Дамян Христов Искров
Данаела Йорданова Проклежова
Данаил Атанасов Нколов
Даниела Александрова Начева
Даниела Василева Спасова
Даниела Георгиева Маринова
Даниела Георгиева Урдова
Даниела Иванова Димитрова
Даниела Йорданова Драганова
Даниела Стефанова Вълкова
Даниела Тодорова Николова
Дарина Войнова Величкова
Дарина Стамова Янева
Дарка Асенова Радонова
Дафинка Николова Томова
Делка Александрова Зуева
Деница Деянова Денчева
Деница Йорданова Голф
Деница Николаева Блянгова
Деница Радева Радева
Деница Стоилова Бачкова
Десислав Георгиев Христосков
Десислава Александрова Георгиева
Десислава Александрова Милтенова
Десислава Велчева Ушев
Десислава Димитрова Дрянкова
Десислава Димитрова Ненова
Десислава Димова Тодорова
Десислава Златкова Николова
Десислава Костова Касърова
Десислава Танева Танева
Десислава Танева Теодосиева-Андерсън
Дечо Петков Костадинов
Деян Руменов Кожухаров
Диана Валериева Стоянова
Диана Веселинова Стоянова
Диана Иванова Бодурова
Диана Николова Маринова
Диляна Асенова Иванова
Диляна Вихрова Ангелова
Диляна Емилова Вукурова
Диляна Илиянова Дряновски
Диляна Йорданова Влашка
Диляна Петрова Савова
Диляна Симеонова Минев
Дима Георгиева Кисьова
Димана Валентинова Тенева
Димитринка Богданова Недева
Димитринка Георгиева Христова
Димитринка Иванова Иванова
Димитрия Атанасова Дзарбова
Димитрия Георгиева Каршанова
Димитрия Стоилова Червенкова
Димитър Атанасов Йовков
Димитър Атанасов Ташев
Димитър Благоев Станоев
Димитър Вълчев Станков
Димитър Георгиев Илиев
Димитър Георгиев Касъров
Димитър Георгиев Костадинов
Димитър Герасимов Беков
Димитър Господинов Дентов
Димитър Дойчев Говедарски
Димитър Жеков Жеков
Димитър Златков Дъхтев
Димитър Иванов Иванов
Димитър Иванов Конев
Димитър Иванов Николов
Димитър Иванов Петришки
Димитър Иванова Костадинов
Димитър Йорданов Кръстев
Димитър Костадинов Вучков
Димитър Лазаров Хубев
Димитър Матеев Георгиев
Димитър Нейков Нейков
Димитър Николов Ценов
Димитър Петров Герасимов
Димитър Пехливанов Иванов
Димитър Свиленов Стайков
Димитър Славов Славов
Димитър Тодоров Дойчинов
Димка Тодорова Семерджиева
Димо Александров Шиков
Дина Димитрова Радославова
Динка Вълчева Стоева
Динка Димитрова Станкова
Динко Атанасов Иванов
Динко Игнатов Михайлов
Динко Тодоров Петров
Дияна Валентинова Кирилова
Добринка Бибева Илиева
Добринка Дянкова Тодев
Донка Атанасова Гърчева
Донка Иванова Димитрова
Донка Николова Петкова
Донка Петкова Гогова
Дончо Вълков Донев
Доротея Иванова Лешкова
Драгомир Димитров Сумрачки
Драгомир Цаков Цаков
Евангелина Илкова Владкова
Евгени Бисеров Петров
Евгени Георгиев Попов
Евгени Емилов Илиева
Евгени Тихомиров Тодоров
Евгени Христов Цолов
Евгений Емилов Дойчинов
Евгения Пеловска Венедикова
Евгения Пенкова Лешкова
Евгения Стефкова Янчева
Евелина Валентинова Иванова
Евелина Димитрова Менгова
Евелина Канчева Канева
Екатерина Атанасова Величкова
Екатерина Милкова Макнева
Екатерина Наскова Атанасова
Елена Василева Момчилова
Елена Иванова Гайдарска
Елена Иванова Топкова
Елена Игнатова Михайлова
Елена Йорданова Костадинова
Елена Кирилова Саймън (Калаиджиева)
Елена Костадинова Стоянова
Елена Маркова Йорданова
Елена Стоянова Иванова
Елена Стоянова Тюрлемова
Елена Христова Михайлова
Еленка Иванова Иванова
Еленка Стоянова Драгоман
Елеонора Василева Табакова
Елеонора Димитрова Барбов
Елеонора Иванова Николова
Елеонора Йорданова Симеонова
Елза Рангелова Григорова
Ели Стоянова Манова
Елизабет Борисова Дойчинова
Елисавета Борисова Згурова
Елисавета Йорданова Димитрова
Елка Бойчева Стоянова
Емил Емилов Чешмеджиев
Емил Иванов Станимиров
Емил Иванов Тодоров
Емил Любомиров Русев
Емил Маринов Маринова
Емил Милков Мутафчиев
Емил Стоилков Тодоров
Емил Трифонов Сълковски
Емил Христов Йонов
Емилия Валентинова Петрова
Емилия Димитрова Георгиева
Емилия Здравкова Панева
Емилия Иванова Георгиева
Емилия Янкова Михова
Емилияна Нинова Деведжиева
Емине Фанкова Кочакова
Енулка Христова Русева
Ервин Неджми Сеид
Ефросина Владимирова Левонян
Жана Димитрова Дечева
Жеко Димитров Жеков
Жельо Илиев Стоева
Желязко Начев Иванов
Женя Иванова Димова
Женя Илиево Иванова
Женя Стефанова Славова
Жечка Василева Гешовска
Жечо Станчев Иванов
Живко Аврамов Аврамов
Звезда Димитрова Николова
Звездица Альошева Маринова
Здравка Радкова Стъл
Здравко Великов Пасов
Здравко Николов Илиев
Златина Веселинова Грозева
Златка Видолова Костова
Златка Георгиева Георгиева
Златка Димитрова Папазова
Златка Жекова Жекова
Златка Йорданова Сопакова
Златка Стоянова Генчева
Златко Андреев Недев
Златко Атанасов Стойков
Златко Петров Петров
Зорница Ангелова Ханджиева
Зоя Георгиева Василева
Ива Викторова Мазникова
Ива Красимирова Ганева
Ива Левтерова Петрова
Ива Петрова Кирилова
Ива Петрова Петкова
Ива Петрова Чанева
Ивайло Венелинов Милев
Ивайло Георгиев Пищялов
Ивайло Добрев Киров
Ивайло Маринов Иванов
Ивайло Петков Дунчев
Ивайло Цветков Гергиев
Иван Аврамов Иванов
Иван Анастасов Анастасов
Иван Ангелов Габеров
Иван Атанасов Кърчев
Иван Атанасов Мутафов
Иван Борисов Костов
Иван Ботев Иванов
Иван Валентинов Миленков
Иван Валентинов Тенев
Иван Василев Златков
Иван Василев Попов
Иван Веселинов Алексиев
Иван Видолов Иванов
Иван Георгиев Батаклиев
Иван Георгиев Иванов
Иван Драганов Костадинов
Иван Иванов Лешков
Иван Илиев Гаджев
Иван Йорданов Давринов
Иван Кондев Славов
Иван Маринов Петров
Иван Николов Узунов
Иван Николова Иванчев
Иван Павлов Радев
Иван Панов Костов
Иван Стоянов Димов
Иван Стоянов Стойчев
Иван Тодоров Казанмъшев
Иван Тодоров Павлов
Иван Тодоров Стоянов
Ивана Тодорова Кирова
Иваничка Мишева Асенова
Иванка Божидарова Апостолова
Иванка Захариева Георгиева
Иванка Захариева Господинова
Иванка Иванова Василева
Иванка Йорданова Воскиян
Иванка Йорданова Христова
Иванка Николова Касарова
Иванка Русева Беличева
Иванка Симеонова Кацарска
Иванчо Марков Люцканова
Ивелин Василев Костов
Ивелин Румянов Иванов
Ивелина Величкова Пацекова
Ивелина Ганчева Иванова
Ивелина Йорданова Зографова
Ивета Георгиева Георгиева
Иво Николова Недялков
Иво Христов Петров
Игнат Йорданов Гарвалски
Илиан Ацев Иванов
Илиан Илков Илиев
Илия Ангелов Илиев
Илия Борисов Иванов
Илия Иванов Чешмеджиев
Илия Илиев Начев
Илия Стоянов Гогов
Илиян Георгиев Дивячки
Илияна Андонова Георгиева
Илияна Валентинова Радева
Илияна Влаева Раданова
Илияна Николаева Маринова
Илияна Христов Сапунджиева
Илияна Христова Георгиева
Илко Георгиев Илиев
Илко Иванов Коев
Илко Илиев Атанасов
Илко Стефанов Стефанов
Илмира Милкова Куцарова
Илчо Никифоров Минков
Ина Пепова Петкова
Ирена Николаева Замбовска
Ирина Боленова Събева
Ирина Калоферова Тосева
Искра Дончева Рогачева-Христова
Йоана Петкова Петкова
Йоанна Ангелова Георгиева
Йоанна Бойчева Баева
Йонка Василева Щерева
Йордан Александров Петков
Йордан Валентинов Копчев
Йордан Димов Илиев
Йордан Игнатов Гарвалски
Йордан Илков Илиев
Йордан Костадинов Маджаров
Йордан Николова Златанов
Йордан Павлов Николов
Йордан Стоянова Бонев
Йорданка Андонова Ангелова
Йорданка Василева Стойкова
Йорданка Веселинова Увакова
Йорданка Владимирова Цекова
Йорданка Георгиева Николова
Йорданка Иванова Байдова
Йорданка Кръстева Стоянова-Савова
Йорданка Радкова Петрова
Йорданка Славчева Петкова
Йорданка Христова Нецова
Калин Ангелов Кючуков
Калин Йорданов Димитров
Калина Асенова Маринова
Калина Василева Атанасова
Калина Димитрова Манолова
Калинка Дянкова Георгиева
Калинка Иванов Минчев
Калинка Любчова Станоева
Калинка Янчева Томова
Калоян Георгиев Маринов
Калоян Руменов Събев
Камелия Пенкова Маркова
Камен Антонов Рашев
Камен Христов Русев
Катерина Иванова Гаджева
Катиана Василева Генчева
Катя Божидарова Божанова
Катя Георгиева Касърова
Катя Стефанова Айвазова – Георгиева
Кирил Андонов Кирилов
Кирил Николаев Петков
Кирил Валериев Николов
Кирил Георгиев Байдов
Кирил Йорданов Желев
Кирил Костадинов Булянски
Кирилка Зиновиева Шагалева
Кичка Петкова Цурова
Константин Кръстева Димов
Константин Христов Духалов
Костадин Георгиев Леваков
Костадин Григоров Чобанов
Костадин Димитров Георгиев
Костадин Петров Николов
Костадин Стефанов Коцев
Костадинка Иванова Георгиева
Красен Иванов Анчев
Красен Николов Кръстев
Красимир Ангелов Йовчев
Красимир Георгиев Стоичков
Красимир Стоянов Яновски
Красимир Тошков Цветанов
Красимира Желева Иванова
Красимира Минчева Стефанова
Красимира Недкова Вулджева
Красимира Сашова Матиканова
Красимира Христова Иванова
Красимира Янкова Колева
Крася Йорданова Блянгова
Кремена Господинова Памукова
Кремена Иванова Янева
Кристина Атанасова Георгиева
Кристина Делчова Стоименова
Кристина Иванова Александрова
Кристина Манолова Чонов
Кристина Николова Цънцарова
Кристина Райкова Добрева
Кристина Руменова Шумакова
Крум Радостинов Тенекеджиев
Крум Симеонов Йорданов
Лазаринка Стоянова Петкова
Ламбрина Илиева Янкова
Лариса Димитрова Янчева
Лидия Валентинова Настева
Лидия Великова Петрова
Лидия Димитрова Лазарова
Лили Пламенова Бумбарова
Лилия Борисова Зубева
Лилия Валентинова Първов
Лилия Цветанова Варадинова
Лъчезар Евгениев Митов
Любена Добрева Иванова
Любка Денчева Христова
Любка Петкова Иванова
Любомир Георгиев Табаков
Любомир Иванов Горапинов
Любомир Русев Русев
Любомир Стамов Янев
Людмила Благоева Прангова
Людмила Денева Денева-Иванова
Людмила Кинчева Маринова
Людмила Мартинова Георгиева
Людмила Никифорова Пеева
Магдалена Антонова Шопова
Магдалена Жекова Колева
Магдалена Цанкова Лозанова
Мануил Матев Манев
Манчо Георгиев Манчев
Мара Иванова Петкова
Маргарита Веселинова Кателиева
Маргарита Георгиева Бонева
Маргарита Илиева Иванова
Маргарита Илиева Люцканова
Маргарита Кирова Иванова
Маргарита Михова Стоянова
Маргарита Райчева Добрева
Маргарита Станева Илиева
Маргарита Христова Алексиева
Мариана Василева Цолова
Мариана Георгиева Димитрова
Мариана Георгиева Иванова
Мариана Иванова Йорданова-Терезова
Мариана Иванова Минчева
Мариана Йорданова Сергиева
Марианна Милкова Милчева
Мариета Велкова Христова
Мариета Стефанова Калоянова
Марин Василев Иванчев
Марин Петров Мишонов
Марина Валентинова Янкова
Марина Ничков Тотев
Маринела Тодорова Згуров
Маринка Иванова Николова
Марио Иванов Филипов
Мария Ангелова Стойкова
Мария Велчева Кошерова
Мария Димитрова Атанасова
Мария Траянова Николова
Мария Ангелова Георгиева
Мария Ангелова Лефтерова
Мария Ангнелова Сапунджиева
Мария Антонова Атанасова
Мария Атанасова Кацарска
Мария Богомилова Ребреева
Мария Валентинова Симидчиева
Мария Владимирова Гугуткова
Мария Гачева Драгиева
Мария Димитрова Тодорова
Мария Иванова Гаджева
Мария Иванова Драгнева
Мария Иванова Рогачева
Мария Милкова Гаджева
Мария Николаева Попиванова
Мария Николова Иванова
Мария Стефанова Калоферова
Мария Стоянова Бозукова
Мария Танева Керелова
Мариян Атанасов Тозев
Марияна Димитрова Уралова
Марияна Илиева Стефанова
Мартин Друмев Великов
Мартина Неделчева Тодорова
Марчо Сашев Иванов
Матей Колев Колев
Мая Венелинова Дечева
Мая Генова Георгиева
Мая Иванова Симидчиев
Мехмед Сулейман Ахмед
Миглена Иванова Михайлова
Миглена Ценева Габерова
Мила Пейчева Цветкова
Милен Василев Кирилов
Милен Алексиев Русков
Милен Василев Кирилов
Милен Иванов Пасев
Милен Пенчев Христов
Милен Петров Асенов
Милен Петров Асенов
Милен Стойчев Симеонова
Милена Ангелова Асенова
Милена Борисова Петрова
Милена Заркова Симеонова
Милена Константинова Петкова
Милена Методиева Войнова
Милка Митрофанова Шопова
Милка Стоянова Колева
Милка Филипова Марова
Милко Аврамов Макнев
Милко Георгиев Тодоров
Милко Лилов Вълнев
Милчо Стаматов Недялков
Минка Динева Стоева
Минчо Иванов Петков
Мирелла Христова Сиракова
Мирослав Йорданов Кюркчиев
Мирослава Галинова Спасова
Мирослава Димитрова Витанска
Митко Бойков Варадинов
Митко Георгиев Цънцаров
Митко Петров Георгиев
Митра Борисова Начева
Митра Делкова Енчева
Михаил Стойчев Нецов
Мишо Евгениев Костов
Младен Димитров Първанов
Моника Емилова Стефанова
Надежда Гален Дянкова
Надежда Илиева Кирова
Надежда Николаева Илиева
Надежда Стефанова Петришка
Надя Йорданова Тимова
Надя Янчева Янкова
Наско Райчев Атанасов
Натали Ромеова Петрова
Наталия Николаева Антонова-Стефанова
Невелина Димитрова Славова
Невелина Петрова Драгинова
Недялка Ангелова Баракова
Недялка Любомирова Радушева
Недялко Денчев Неделчев
Нела Тонева Хинова
Нели Атанасова Табакова
Нели Атанасова Якимова
Нели Валентинова Дивячка
Нели Димитрова Хубева
Нели Запрянова Стойкова
Нели Константинов Апостолова
Нели Миткова Атанасова
Ненко Илиев Добрев
Нено Георгиев Ненов
Никола Вапгенов Чонев
Никола Вас. Пехливанов
Никола Георгиев Перфонов
Никола Димитров Николов
Никола Димитров Папазов
Никола Матеев Николов
Никола Троянов Должев
Николай Димитров Карастоянов
Николай Ангелов Йовчев
Николай Ангелов Кръстева
Николай Антонов Антонов
Николай Антонов Шопов
Николай Валентинов Каминополски
Николай Георгиев Зашев
Николай Георгиев Киров
Николай Георгиев Тумбев
Николай Георгиев Хросинков
Николай Димитров Блянгов
Николай Димитров Николов
Николай Желязков Начев
Николай Иванов Александров
Николай Иванов Бакарджиев
Николай Илиев Качаков
Николай Илиев Ребреев
Николай Илиев Янков
Николай Йорданов Масларски
Николай Кирилов Николаев
Николай Любенова Кирев
Николай Методиев Стоилов
Николай Методиев Стойчев
Николай Митков Байрев
Николай Николаев Чападжиев
Николай Пеков Вълов
Николай Петров Каратанев
Николай Петров Колев
Николай Петров Петков
Николай Стоянов Бояджиев
Николай Стоянов Танчев
Николай Тихомиров Тодоров
Николай Христов Атанасов
Николай Цветков Цветков
Николина Бойнова Костадинова
Николина Димитрова Димова
Николина Стоянова Тянева
Николина Теодосиева Шарова
Нина Златкова Попова
Нина Стоева Николова
Нонка Петрова Иванова
Нора Маркова Велева
Огнян Василев Гугутков
Огнян Иванов Драганчев
Орлин Иванов Крумов
Орлин Лъчезаров Момчев
Павел Стефанов Манолчев
Павел Димитров Павлов
Павел Иванов Радев
Павел Иванов Тренев
Павел Николов Николов
Павел Симеонов Пеев
Павел Христова Ботев
Павлина Василева Павлова
Павлина Любенова Пройкина
Павлина Станчева Панайотова
Панайот Петров Драгинов
Панайот Тенчев Славов
Панайотка Кръстева Стоянова
Панчо Георгиев Смилков
Панчо Страхилов Панчев
Параскев Томов Кашидов
Пенка Димитрова Тилева
Пенка Иванова Георгиева
Пенка Миланова Маринова
Пенка Неделчева Илиевска
Пенко Петров Гаджев
Пенчо Недев Иванов
Пепа Атанасова Гочева
Персифония Константинова Георгиева
Петко Димитров Димитров
Петко Йорданов Дивеков
Петко Любомиров Петков
Петранка Величкова Стаматова
Петър Валериев Бочуков
Петър Василев Василев
Петър Василев Василев
Петър Видев Йорданов
Петър Димитров Стоев
Петър Иванов Петров
Петър Йорданов Дойчев
Петър Кунов Барбов
Петър Любенов Петров
Петър Манев Кочанов
Петър Мирославов Игнатов
Петър Недев Недев
Петър Николов Стоилов
Петър Спасов Стойков
Петър Стефанов Чардаков
Петър Христов Коцев
Петьо Колев Димитров
Петя Атанасова Тодоровска
Петя Василева Игнатова
Петя Георгиева Иванова
Петя Димова Ангелова
Петя Жекова Чалъкова
Петя Иванова Енчева-Тодорова
Петя Илиева Михайлова
Петя Йотова Иванова
Петя Христова Боговска
Пламен Генев Тихов
Пламен Дечев Костадинов
Пламен Захариев Кралчев
Пламен Йорданов Стоянов
Пламен Костов Петров
Пламен Красимиров Петков
Пламен Милев Стоянов
Пламен Неделчева Шарбанов
Пламен Николаев Живков
Пламен Пенев Бохоров
Пламен Стоянов Тодоров
Пламена Иванова Петкова
Пламена Сергеева Цонева
Полина Ангелова Русева
Радка Кралева Христова
Радка Петкова Стоименова
Радослав Атанасов Желязков
Радослав Калинов Иванов
Радослав Петров Евгениев
Радослав Стаменов Бориславов
Радослава Константинова Андреева
Радостина Крастева Лазарова
Ралица Димитрова Иванова
Ралица Красимирова Прусийска
Рая Бориславова Таскова
Ренета Велчева Рабла
Рени Георгиева Иванчева
Рени Йорданова Димитрова
Роман Димитров Пиргозлиев
Ромео Димитров Петров
Росен Василев Дулев
Росен Кирилов Постолов
Росен Руменова Арнаудов
Росица Генчева Иванова
Росица Димитрова Мирчева
Росица Любенова Димитрова
Росица Маринова Михайлова
Росица Миткова Стоилова
Росица Николова Гърнева
Росица Руменова Бахчеванова
Росица Саклиянова Лукова
Росица Сергеева Чиликова
Ростислав Георгиев Георгиев
Румен Илиев Арнаудов
Румен Илиев Кондев
Румен Кирилов Минев
Румен Михайлов Жеков
Румен Петков Петров
Румяна Димитрова Арабаджиева-Вичева
Румяна Димитрова Чобанова
Румяна Иванова Стефеняшка
Румяна Йорданова Нихтянова
Руска Георгиева Бегова
Руши Юсуфова Кочаков
Савина Станимирова Златева
Саим Мехмед Мехмед
Саша Иванова Славова
Сашка Йорданова Евгениева
Светла Борисова Ашикова
Светла Георгиева Илчев
Светла Иванова Димитрова
Светлана Огнянова Генурова
Светлин Ангелов Стефанов
Светлин Стоянов Стоянов
Светозар Борисов Вичев
Светозар Георгиев Събев
Светослав Вихров Константинов
Светослава Стойчева Качулева
Свилен Димитров Стайков
Свилен Пенков Славов
Свилен Радославов Гаджов
Севдалин Недков Жеков
Севделин Георгиев Панев
Сезгип Яшар Исмаил
Сергей Цонев Цонев
Сийка Станиславова Пехливанова
Силвия Георгиева Недева
Силвия Николова Манева
Силвия Петкова Славкова
Силвия Руменова Петкова
Симеон Илиев Грънчаров
Симеон Йосифов Гаспаров
Слав Кондев Славов
Слав Русев Величков
Славей Пенчев Славов
Слави Дяков Славов
Слави Стойнев Кацарски
Слави Цецков Калеевски
Славка Стефанова Пантелеева
Славчо Иванов Делиов
Снежана Дякова Славова
Снежана Петрова Галчева
Снежана Петрова Земярска
Снежанка Константинова Мицева
Соня П. Митова
София Владимирова Маринова
София Илиева Харизанова
Спас Живков Терзийски
Спас Огнянов Филибев
Стайка Ганчева Должева
Стайка Ганчева Должева
Станимир Недялков Христов
Станимир Димитров Стоянов
Станимир Желязков Иванов
Станимир Иванов Стоилов
Станимира Вълева Костова
Станимира Русева Радулова
Станимира Стефанова Дараджанова
Станимира Христова Каптебилова
Станислав В. Митов
Станислав Георгиев Грозев
Станислав Димитров Бояджиев
Станислав Станев Минков
Станислав Стоичков Грънчаров
Станислава Георгиева Стефанова
Станка Тодорова Урдова
Стела Костадинова Попова
Стела Николаева Борисова
Стефан Атанасов Тенев
Стефан Иванов Иванов
Стефан Иванов Кисьов
Стефан Йорданов Йорданов
Стефан Любенов Атанасов
Стефан Петров Чардаков
Стефан Христов Христов
Стефана Василева Говедарска
Стефанка Стефанова Маринова
Стефка Димитрова Хаджиандонова
Стефка Енчева Сидерова
Стефка Иванова Манева
Стефка Миткова Маргина
Стефка Петрова Филипова
Стефка Ташева Жекова
Стефчо Добрева Йорданов
Стилиян Красимиров Пиронков
Стоил Желев Тодоров
Стойко Стоянов Кръстев
Стойчо Матев Нецов
Стоян Андреев Христов
Стоян Борисова Улев
Стоян Галинов Добрев
Стоян Георгиев Драгиев
Стоян Георгиев Манилов
Стоян Димитров Димитров
Стоян Димитров Панковски
Стоян Иванов Мишинков
Стоян Кирилов Крайчев
Стоян Красимиров Табаков
Стоян Марианов Янев
Стоян Петров Савова
Стоян Тодоров Дечев
Стоянка Иванова Которокова
Стоянка Цветанова Новакова-Кондева
Стоянчо Христов Христов
Тамара Василева Брязова
Тамара Иванова Ангелова
Таня Грозева Христова
Таня Дончева Стойкова
Таня Златкова Недева
Таня Иванова Томова
Таня Крумова Ташева
Таня Николова Георгиева
Татиана Георгиева Събева
Татяна Богданова Алексиева
Татяна Владимирова Борисова
Татяна Димитрова Влахова
Теменужка Добрева Божичкова
Теменужка Лукова Филипова
Теодора Димитрова Петрова
Теодора Добромирова Тинева
Теодора Христова Вълчева
Тихомир Бориславов Стоянов
Тодор Антонов Желанкова
Тодор Валериев Чешмеджиев
Тодор Василев Стоянов
Тодор Иванов Гаджев
Тодор Йовчев Цуров
Тодор Кунев Маринов
Тодор Манчев Недев
Тодор Михайлов Гутев
Тодор Ненов Христов
Тодор Руменов Асенов
Тодорка Петрова Белчева
Тодорка Тодорова Стоилова
Тони Константинов Нинов
Тонка Георгиева Иванова
Тошка Николова Александрова
Трайка Стоилова Иванова
Траян Йорданов Павлов
Траянка Василева Крачунова
Тренка Стоименова Зубева
Фанка Андреева Георгиева
Фаши Асанов Коснаков
Фекрие Салихова Катрева
Филип Димитров Димитров
Филип Светлинов Стоянов
Флоренс Атанасова Гаджева
Харалампи Антониев Сикунов
Харизан Радов Хинов
Хатидже Мехмедова Хърлева
Хриска Иванова Тодорова
Хриска Маринова Перфанова
Христиан Петков Наумов
Христина Велеславова Върбенова
Христина Венциславова Барганска
Христина Димитрова Матакова
Христина Иванова Георгиева
Христина Костадинова Качакова
Христо Ангелов Манолов
Христо Димитров Гюдженев
Христо Димитров Димитров
Христо Димитров Юлев
Христо Добрев Владев
Христо Евгениев Цолов
Христо Иванов Иванов
Христо Иванов Събчев
Христо Рангелов Симидчиев
Христо Стоев Христов
Христомир Борисов Доклиев
Христофор Иванов Гаджев
Хубена Рускова Радева
Цанко Недев Пенчев
Цвета Иванова Шопова
Цветан Иванов Игнатов
Цветан Иванов Стефеняшки
Цветан Стефанов Стефанов
Цветана Йорданова Тошева
Цветана Петрова Русев
Цветанка Емилова Ташкова
Цветанка Иванова Горанова
Цветанка Нинова Момчилова
Цветанка Тодорова Зашева
Цветелин Йорданов Цонев
Цветелин Янков Иванов
Цветелина Георгиева Гелтмайер
Цветко Петров Христов
Цветомила Милчова Найденова
Цонка Атанасова Грънчарова
Цонка Пенчева Бончева
Цонка Петкова Тодорова
Цоньо Димитров Цонев
Щерьо Георгиев Донев
Юлиан Евгениев Кателиев
Юлиана Мирчева Веселинска
Юлия Георгиева Асланска
Юлияна Григориева Тосева
Юрий Иванов Мишев
Янко Генов Стойков
Янко Калоферов Колев
Ярослава Делова Скърцалова–Край–
- Регистър на незаконно забогателите и на местните феодали в БГ според Уикилийкс
Прокуратурата за грамите – „няма достатъчно данни, за да се направи обосновано предположение, че е извършено престъпление“.
Преди няколко дни от възможно най-високото място в държавата – Консултативния съвет за национална сигурност, беше спусната директива да се изготвят „списъци на незаконно забогателите и на местните феодали“.
Биволъ компилира списък с имена на известни българи, които според американските дипломатически доклади, изтекли в сайта Уикилийкс, са замесени в противозаконна дейност. Те са забогатели от нея, но или са недосегаеми за правосъдието, или към тях не се прилага цялата строгост на закона. Това е привилегия, отличаваща от „простолюдието“ както историческите, така и сегашните „местни“ феодали.
От списъка са изключени много лица, които фигурират в докладите, но вече не са между живите.
Нито едно от цитираните в този списък незаконно забогатели лица не е получило ефективна присъда „лишаване от свобода“ за незаконната си дейност.
Биволъ ще продължи да следи темата. Интересен въпрос е дали лица от публикувания тук регистър ще се окажат и в бъдещите списъци на незаконно заботели и местни феодали, поръчани от КСНС на българските институции.
Имената в регистъра са обозначени с цветови код, който означава следното: Зелен цвят– няма данни за наказателно преследване, Син цвят – срещу лицето е имало наказателно преследване, завършило с оправдателна присъда, Жълт цвят – срещу лицето има текущо обвинение по наказателно дело, Оранжев цвят – лицето има присъда „лишаване от свобода“, която не е окончателна, Червен цвят – лицето има влязла в сила окончателна и ефективна присъда „лишаване от свобода“.
Бойко Борисов – премиер на България. „Обвинения в миналото свързват Борисов със скандали с източване на гориво, с нелегални сделки в комбинация с Лукойл и със сериозна контрабанда на метаамфетамини. Информацията от SIMO е в потвърждение на тези обвинения. Смята се, че Борисов е използвал поста си, като глава на българските правоохранителни органи, за да прикрие криминалните си деяния, а жената, с която съжителства, Цветелина Бориславова, управлява голяма банка, която е била обвинявана в пране на пари за престъпни организации, както и в участие в незаконните транзакции на самия Борисов.“ http://wikileaks.org/cable/2006/05/06SOFIA647.html
Валентин Златев – шеф на Лукойл, „Българските операции на Лукойл, чрез Златев, са заподозрени в тесни връзки с руското разузнаване и организирана престъпност.“ http://wikileaks.org/cable/2005/07/05SOFIA1207.html#parL
Тихомир Митев, Иво Каменов, Марин Митев, Мирослав Несторов, Йордан Йорданов, Николай Николов – шефове на варненската групировка ТИМ – „Като групировка на организираната престъпност, ТИМ се занимава с широк спектър от криминални дейности – изнудване и рекет, заплахи, проституция, залагания, трафик на наркотици, кражби на коли и трафик на крадени автомобили.“ http://wikileaks.org/cable/2005/07/05SOFIA1207.html#parA
Васил Божков – Черепа – шеф на Нове Холдинг. Свързан с Интергруп чрез обща фирма сМладен Михалев – Маджо. „Незаконните дейности на Божков включват пране на пари, приватизационни измами, заплахи, изнудване и рекет“(2005). http://wikileaks.org/cable/2005/07/05SOFIA1207.html#parF„Най-известният български гангстер… Все още е активен и в прането на пари, в приватизационните измами, в заплахите, в изнудването, в рекета, и в незаконната търговия с антики. Поддържа близки отношения с много официални лица от бивши правителства.“(2009). http://wikileaks.org/cable/2009/09/09SOFIA508.html#par3
Красимир Маринов – Големия Маргин, Николай Маринов – Малкия Маргин, Младен Михалев – Маджо, Румен Николов – Пашата, Венцислав Стефанов, Кирил Киров – Японеца, Георги Лиалев, Румен Гайтански – Вълка, Евгения Калканджиева – групировката СИК, по-късно Интергруп. Незаконните действия на Интергруп „включват наркотици, финансови измами, кражби на коли, трафик на крадени автомобили, контрабанда, изнудване, рекет и проституция“. http://wikileaks.org/cable/2005/07/05SOFIA1207.html#parC
Николай Цветин – Близнака, Пламен Тимев – Ганди, Антон Боянов, Димитър Джамов – ВИС-2, по-късно ВАИ Холдинг „Като най-големият играч на пазара на наркотици ВАИ контролира пътищата на трафика им, производствените обекти и разпространителките мрежи. Групировката се занимава и с трафик на крадени автомобили от западна Европа към бившия Съветски съюз. Други криминални дейности включват изнудване и рекет, незаконна търговия с оръжие, залагания, проституция и контрабанда.“ http://wikileaks.org/cable/2005/07/05SOFIA1207.html#parB
Алексей Петров – Трактора, Златомир Иванов – Баретата – Съюз на бившите командоси Спартак, Лев Инс, преди Аполо & Болкан – контрабанда, изнудване, рекет, проституция и трафик на жени. И двамата са обвинени за тежки престъпления, но са на свобода. Алексей Петров е кандидат за президент на предстоящите избори. http://wikileaks.org/cable/2005/07/05SOFIA1207.html#parE
Тодор Батков – Борат, представител на „бандитски капитали“ http://wikileaks.org/cable/2006/11/06BUCHAREST1694.html#par7 на прочутия Майкъл Чорни, изгонен от България като заплаха за националната сигурност. Близък на застреляния Емил Кюлев, български банкер и бивш съветник на президента. Криминалните дейности на Кюлев са включвали „измами и пране на пари“. http://wikileaks.org/cable/2009/09/09SOFIA508.html#par7 Батков е носител на ордена Стара Планина, който му е връчен от президента Георги Първанов.
Пламен Галев и Ангел Христов – Братя Галеви – Обвинени в „измъчване, изнудване, насилствено присвояване и търговия с наркотици“. Оправдани на първа инстанция, Осъдени на втора инстанция единствено за изнудване и рекет. В момента са на свобода и очакват присъда от ВКС. http://wikileaks.org/cable/2009/09/09SOFIA508.html#par5
Гриша Ганчев – Литекс.„Незаконните дейности на Литекс са свързани с контрабанда на петрол, финансови измами, пране на пари, изнудване и рекет.“ http://wikileaks.org/cable/2005/07/05SOFIA1207.html#parH
Слави Бинев – евродепутат, Георги Стоянов, Михаил Стефанов – групировката МИГ.„Криминалните дейности на групировката включват проституция, наркотици и трафик на крадени автомобили.“ http://wikileaks.org/cable/2005/07/05SOFIA1207.html#parI
Добромир Гущеров – депутат от БСП. „Застрахователната компания на Гущеров беше една от фирмите, занимаващи се с изнудване и рекет в годините непосредствено след падането на комунизма“ http://wikileaks.org/cable/2005/07/05SOFIA1207.html#par10
Петър Манджуков и Борислав Дионисиев – компанията им Машинекспорт фигурира в доклада Duelfer заради незаконни сделки с режима на Саддам Хюсеин в Ирак. http://wikileaks.org/cable/2005/07/05SOFIA1207.html#parK
Николай Банев – компания АКБ – „Нейните основни незаконни дейности включват приватизационни измами и корупция.“ http://wikileaks.org/cable/2005/07/05SOFIA1207.html#parM
„Енергийната мафия“
Терминът „енергийна мафия“ е използван както в американските доклади, така и от министър Трайчо Трайков.
Богомил Манчев – Риск Инженеринг. „Кръстникът“ на българския ядрен сектор. http://wikileaks.org/cable/2009/02/09SOFIA69.html#par4 Държи входа и изхода на АЕЦ „Козлодуй“. Прокуратурата разследва трима министри на енергетиката и фирмата на Манчев – EFT за неизгоден договор за износ на ток, от които държавата е загубила 47 милиона щатски долара печалба годишно. http://wikileaks.org/cable/2006/12/06SOFIA1691.html#par7
Красимир Георгиев – консултант и лобист на най-големите енергийни проекти, вкл. скандалния „Цанков Камък“. Партньор на майката на Вальо Топлото във фирма за недвижими имоти. Близък до Румен Овчаров и го придружава в официални пътувания в чужбина, за потрес на местни и чуждестранни чиновници и бизнесмени. Георгиев е замесен в решение на енергийното министерство да възложи (без конкурс) 14-годишна поръчка на руската фирма ТВЭЛ, която да снабдява Козлодуй с ядрено гориво. Сделката е очевидно неизгодна, тъй като горивото струва с 40% повече, отколкото в Русия. Горницата е разделена между български (25%) и руски (40%) посредници. http://wikileaks.org/cable/2006/12/06SOFIA1691.html#par16
Христо Ковачки – близък на убития контрабандист Константин Димитров-Самоковеца. Незаконните дейности на Димитров са в основата на началния капитал на Христо Ковачки, които той е използвал, за да изкупува енергийния сектор. Анализатори, които са по-запознати с Димитров и българските контрабандни канали, виждат Русия и руската организирана престъпност зад богатството на Ковачки. http://wikileaks.org/cable/2006/12/06SOFIA1691.html#par21 Ковачки е разследван за укриване на данъци в особено големи размери, но е на свобода. Осъден е на три години условно за укриване на данъци за над 16.7 млн. лева.
„Гнили ябълки“ и сред българските банки
http://wikileaks.org/cable/2006/12/06SOFIA1652.html
САЩ посочват 7 банки, в чиито капитали присъстват средства от „пране на пари от български и чужди престъпници и свързаното с него отпускане на заеми“.
Първа Инвестиционна Банка, стъпила „в най-тъмните сфери на престъпния свят“. Собственици са Цеко Минев и Ивайло Мутафчиев.
Корпоративна търговска банка на Цветан Василев, известна като „банката на Риск Инженеринг“, практикуваща „тъмни сделки за продажба на електроенергия“ чрез посредници като Богомил Манчев и Христо Ковачки.
Инвестбанк на Петя Славова, със задкулисни собственици Денис Ершов и Митко Събев– Ершов има общо минало с Майкъл Чорни и също е изгонен от България като заплаха за националната сигурност.
Интернешънал Асет Банк – наречена „банката на СИК“, виж по-горе СИК/Интергруп.
СИБАНК – виж по-горе Бойко Борисов и Цветелина Бориславова.
ДЗИ – банката на убития Емил Кюлев.
Централна Кооперативна Банка – виж по-горе ТИМ.
Софийска общинска банка – виж по-горе Христо Ковачки.
Аплодисменти от Вашингтон – мълчание и бездействие в София
Докладите на американските дипломати за българската организирана престъпност получават аплодисменти от Вашингтон. Лично Хилари Клинтън поздравява посолството на САЩ в София, за това, че изпраща доклади „точно от този вид и от това качество, на които анализаторите се надяват“. http://wikileaks.org/cable/2009/12/09STATE131728.html
Тя препоръчва на посолството да разшири информацията с конкретни данни в три ключови сфери:
– подробна информация за видовете производства и имената на компании, в които български (или чужди) престъпници са инвестирали, придобили или смятат да придобият;
– подробна информация за притежаваните банки и информация за техниките, използвани от престъпниците при прането на пари;
– подробна информация за връзки между престъпници и официални представители на правителството.
В София докладите на американското посолство, изпращани включително в ЦРУ, бяха омаловажени от главния прокурор Борис Велчев, който каза, че в тях „няма достатъчно данни, за да се направи обосновано предположение, че е извършено престъпление“.
“Аз достатъчно данни не виждам никакви, виждам твърдения. Ако допуснем някой да бъде разследван по твърдения, представяте ли си в каква държава ще живеем”, подчерта обвинител №1., цитиран от Труд.
Източник: http://www.bivol.bg/
.
.
- Под натиск МВнР реши да предложи разкриването на още изборни секции зад граница
Граждански натиск принуди външното министерство в сряда да обяви, че ще предложи на Централната избирателна комисия да разкрие допълнителни секции в Германия и Франция.
Автор: Борис Николов
Живеещи в чужбина българи, участващи в инициативата „Искаме да гласуваме“ протестираха заради отказа на МВнР да образува избирателни секции за президентските избори в българските почетни консулства в германските градове Хамбург, Дармщадт и Магдебург, като го обвинява в „грубо неспазване на официално обявен документ с ранг на договор“.
По-късно протестът им бе подкрепен и от СДС, който обвини правителството, че не е осигурило необходимите средства за организирането на вота.
Заради своя грешка МВнР предлага на ЦИК да наруши Изборния кодекс
Първоначално от външно не видяха проблем в казуса с организирането на вота в Германия, като обясниха, че по-малкият брой секции се дължи на рекордно ниския интерес към изборите от българите в Германия.
Във вторник министерството обясни решението да не предложи разкриването на секции с обстоятелството, че почетните консули не са със статут на консулски представителства на България. Затова на тези места е било необходимо да бъдат подадени не 20, а най-малко 100 заявления за гласуване.
От инициативата обаче заявиха, че на специално заделената за информация от българското посолство в Германия интернет-страница, намираща се на собствения сайт на МВнР, в продължение на много време е стояла информация, противоречаща на сегашните аргументи на министерството.
На въпросната страница посолството в Германия в продължение на седмици уверява българските граждани там, че секции ще бъдат образувани в общо 6 града в Германия, включително във въпросните 3 града, при събирането на 20 заявления по чл. 44 на Изборния кодекс.
В Хамбург 63-ма българи са заявили предварително, че искат там да има място за гласуване, в Дармщат – 34 души, а в Магдебург – 28.
По-късно в сряда обаче от външното министерство съобщиха, че ще предложат на ЦИК да разкрие секции в седалищата на почетните консули в Хамбург, Дармщадт и Магдебург, както и в Марсилия, Франция. Евентуално положително решение на ЦИК обаче би се оказало в нарушение на Изборния кодекс, като така дефакто външното министерство прехвърля отговорността към изборната администрация.
„МВнР е безспорно отговорно за координация и указания към посолствата, както и за това да проверява и коригира своевременно техни грешки. В случая МВнР трябва да поеме отговорността за информацията, публикувана от посолството на Република България в Германия, и да спази обещаното от посолството до българските граждани в тази страна – да образува избирателни секции във въпросните 3 града заради изпълнение на условията за това“, се казва в протеста на инициативата „Искаме да гласуваме“.
В документа се изразява и учудване, „че такава важна информация като въпросния отказ продължава да липсва на сайта на МВнР – както на страницата за Германия, така и където и да било другаде – много часове след като е една от водещите новини в българските медии“.
„Очакваме от Вас да вземете необходимите мерки министерството да спазва обещанията си, да осъществява необходимия контрол над коректността на съобщенията и действията на посолствата, както и да публикува незабавно своите официални позиции на интернет-сайта си“, се казва в заключение на протеста.
СДС обвини ГЕРБ, че опорочава изборите зад граница
По-късно в сряда от СДС се обявиха срещу липсата на информационна кампания за условията за предварителна заявка за гласуване сред българите зад граница.
Според сините на Министерството на външните работи не са осигурени нито необходимият финансов ресурс, нито материали за разясняване на промените в Избирателния кодекс, които пряко засягат правото на глас за българите в чужбина.
От външно министерство съобщиха по-рано, че финансовият министър Симеон Дянков не е удовлетворил финансовите разчети за провеждането на президентските избори зад граница през есента. Дянков отпуснал едва 500 000 лева на министерството. За сравнение – за отразяването на изборите от държавните медии БНТ, БНР и БТА са осигурени 860 хил. лв.
СДС протестира и срещу намалените срокове за подаване на заявления. От партията смятат, че намалените срокове за определяне на избирателните секции и за подаване списъци с членове на СИК зад граница от политическите партии, също е проблем.
„Чрез различни способи и юридически трикове, ЦИК лиши хиляди български граждани по света от възможността да изразят своята воля и упражнят своето конституционно право, смятат от СДС. Според тях изборите зад граница са опорочени. Виновни за тази ситуация са мнозинството на ГЕРБ в ЦИК и правителството, което не е обезпечило нужния на МВнР ресурс“, посочват в декларация от СДС.
Изборите зад граница минават вече традиционно с големи неразбории, като последният пример е с парламентарните избори през 2009-та. След тях посланиците в САЩ и Турция Лъчезар Петков и Бранимир Младенов бяха принудени да напуснат постовете си. Впоследствие Петков бе реабилитиран от външния министър Николай Младенов и назначен за шеф на кризисния щаб към МвнР.
По-рано тази седмица срещу неуредиците около вота зад граница протестираха и временните обществени съвети на българите по света, които обявиха, че в редица големи държави възможностите за упражняване на конституционното право на глас на българските граждани са сериозно ограничени.
/mediapool.bg/
- СДС:Централна избирателна комисия е най-голямата заплаха за демократичността на предстоящите избори
Позиция на СДС относно организацията и провеждането на президентските избори зад граница
С оглед на натрупаните през последните години порочни практики, които утежняват гласуването на нашите сънародници зад граница и на засилващите се опити за подмяна вота на българските избиратели ние категорично възразяваме срещу:
1. Липсата на необходимата информационна кампания относно условията за предварителна заявка за гласуване, сред нашите сънародници зад граница. На Министерството на външните работи не са осигурени нито необходимия финансов ресурс, нито материали за разясняване на промените в избирателния кодекс, които пряко засягат правото на глас за българите в чужбина. Така наши съграждани, които традиционно са гласували на определено място, на практика са лишени от възможността да го правят на предстоящите избори.
2. Срещу намалените срокове за подаване на заявления. Това търсен ефект, който да възпрепятства организацията на българите в чужбина ли е?
3. Срещу намалените сроковете за определяне на избирателните секции и за подаване от страна на политическите партии на списъци с членове на СИК зад граница. СИК са определени с решение на ЦИК от 1 октомври, а писмото с което се определя среща в МвНР по отношение на структурирането на избирателните комисии е от 4 октомври. За този срок е непосилно да се осигури равнопоставено представителство на различните политически партии в СИК. Това за нас е поредния опит да се съставят избирателни комисии, които се доминират от една единствена политическа сила. Подобно изкривяване на принципите на демократичните избори е безпрецедентно в българската история.
Чрез, различни способи и юридически трикове, ЦИК лиши хиляди български граждани по света от възможността да изразят своята воля и упражнят своето конституционно право. За нас това е поредния опит с бюрократични хватки да се осигури служебна победа и да се подмени вота на българските граждани. Категорично заявяваме, че изборите зад граница са опорочени и настояваме да бъдат отчетени справедливите искания на нашите сънародници в Европа и Северна Америка. Виновни за тази ситуация са мнозинството на ГЕРБ в ЦИК и Правителството, което не е обезпечило, нужния на Министерството на външните работи ресурс. С превръщането си във висша инстанция, чиито решения не подлежат на обжалване тази Централна избирателна комисия е най-голямата заплаха за демократичността на предстоящите избори.
- Ето къде ще гласуваме в САЩ
ИЗБИРАТЕЛНИ СЕКЦИИ ЗА ИЗБОРИТЕ ЗА ПРЕЗИДЕНТ И ВИЦЕПРЕЗИДЕНТ НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ В САЩ – 23 октомври 2011 г.
(Информация на МВнР)Вашингтон, адрес: Посолство на Република България във Вашингтон, 1621 22nd Street, NW, Washington, DC 20008;
Чикаго, адрес: International Business Club, 6818 W. Belmont Ave., Chicago, IL 60634;
Дес Плейнс, адрес: Oak Lee Plaza, 1451 Lee Street, Des Plaines, IL 60018;
Лос Анжелис, адрес: Генерално консулство на Република България в Лос Анжелис, 11766 Wilshire Blvd., Suite 440, Los Angeles, CA 90025;
Ню Йорк, адрес: Генерално консулство на Република България в Ню Йорк, 121 East 62nd Street, New York, NY 10065;
Атланта, адрес: 2241 Perimeter Park Dr., Atlanta, GA 30341;
Атлантик Сити, адрес: 2545 Fire Rd., STE 3, Egg Harbor Township, NJ 08234;
Бостън, адрес: Two Newton Place, 255 Washington Street, Newton, MA 02458;
Брумол-Филаделфия, адрес: 30 South Sproul Rd., Broomall, PA 19008;
Детройт, адрес: Balkan American Community Center Michigan, 1451 E. Big Beaver Rd., Detroit (Troy) 48083;
Лас Вегас, адрес: First Bulgarian School “Vasil Levski”, 5825 West Eldora Avenue, Las Vegas, NV 89146;
Орландо, адрес: United Title Group, LLC, 2700 Westhall Lane, Suite 205, Maitland, FL 32751;
Сейнт Питърсбърг, адрес: Kalinas Coffee & European Food, 6393 N. 9th Street, St. Petersburg, FL 33702;
Форт Лодърдейл, Помпано бийч, адрес: 1301 Е. Broward Blvd., Suite 330, Fort Lauderdale, FL 33301.
––––––-
Допълнение 1.
Вж. таблицата, която и по-рано публикувахме в Комюникето на Обществените съвети на българите зад граница.В нея се вижда броят на:
населените места с избирателни секции в чужбина през 2005, 2009 и 2011 г.
2005 2009 2011 общ брой градове 239 155 146 в т.ч. в Турция 14 17 24 САЩ 44 18 14 А сега погледнете вдясно от тази таблица (в съседната колонка на Eurochicago.com) и отговорете на въпроса от нашата анкета:
Броят на избирателните секции в САЩ за избори 2005, 2009 и тазгодишните е съответно 44, 18 и 14, а в същото време в Турция броят им се увеличава – 14, 17 и 24. Каква Ви е оценката за депутатите приели изборния закон?––––––––––
Допълнение 2.
РЕШЕНИЕ
№ 1023-ПВР
София, 01.10.2011ОТНОСНО: определяне на населените места, в които ще се образуват секции за гласуване в изборите за президент и вицепрезидент на републиката на 23 октомври 2011 г.
На основание чл. 26, ал. 1, т. 1 и 40 и чл. 74, ал. 5 от Изборния кодекс, и съгласно писма с вх. № М-236 и № 41-23 от 30.09.2011 г. на Министерство на външните работи и писмо с вх. № 41-2 от 30.09.2011 г. на временно управляващия посолството на Република България в Кралство Испания, Централната избирателна комисия
Р Е Ш И:
Определя населените места в държавите, за които ръководителите на дипломатически и консулски представителства на Република България определят броя на секциите и техните адреси за гласуване в изборите за президент и вицепрезидент на републиката на 23 октомври 2011 г., съобразно Приложение № 1, представляващо неразделна част към настоящото решение.
Гласуването в секциите в Монреал, Канада и в Димитровград и Босилеград, Република Сърбия, се извършва след разрешение от приемащата държава за произвеждане на избори.
Ръководителите на дипломатическите и консулските представителства да уведомят незабавно ЦИК за образуваните избирателни секции и техните адреси в населените места съобразно Приложение № 1.
Списъците на лицата, заявили желание да гласуват извън Република България, се съставят от ръководителя на дипломатическото и консулското представителство съобразно Решение № 41-ПВР от 29.07.2011 г. на ЦИК и се публикуват на интернет страницата на посолството. Министерството на външните работи публикува списъците за всички секции на интернет страницата си.ПРЕДСЕДАТЕЛ:
Красимира МедароваСЕКРЕТАР:
Севинч СолаковаПриложение № 1
към Решение № 1023-ПВР от
1 октомври 2011 г. на ЦИК
Държава Населено място Австралия Канбера Австрия Виена Албания Тирана Алжир Алжир Аржентина Буенос Айрес Афганистан Кабул „база Феникс“ Кандахар Белгия Брюксел Гент Босна и Херцеговина Сараево Великобритания Лондон Глазгоу Дънди Гърция Атина Солун Грузия Тбилиси Дания Копенхаген Израел Тел Авив Иран Техеран Ирландия Дъблин Испания Мадрид Валенсия Аликанте Алкала де Енарес Бенидорм Валядолид Гандия Ел Ехидо Енгера Кастейон Колядо Вилялба Мостолес Мурсия Олерия Палма де Майорка Памплона Сарагоса Сеговия Таррагона Тафая Торревиеха Хатива Хетафе Италия Рим Неапол Канада Отава Торонто * Монреал Катар Доха Кипър Никозия Ларнака Лимасол Пафос Полис Китай Пекин Корея Сеул Косово Прищина Кувейт Кувейт Ливан Бейрут Люксембург Люксембург Македония Скопие Битоля Малта Ла Валета Мароко Рабат Молдова Кишинев Вулканещ Кахул Комрат Тараклия Твардица Чадър-Лунга Мексико Мексико Нигерия Абуджа Нидерландия Хага Нова Зеландия Оклънд Норвегия Осло ОАЕ Дубай Полша Варшава Португалия Лисабон Румъния Букурещ Русия Москва Санкт Петербург САЩ Вашингтон Лос Анжелис Ню Йорк Чикаго Атланта Атлантик Сити Бостън Брумол-Филаделфия Дес Плейнс Детройт Лас Вегас Орландо Сейнт Питърсбърг Форд Лодърдейл, Помпано бийч Сирия Дамаск Словакия Братислава Словения Любляна Сърбия Белград * Босилеград * Димитровград Тунис Тунис Турция Анкара Истанбул Одрин Анталия Бабаески Бурса Буюккаръщъран Гебзе Ескишехир Измир Измит Капаклъ Кьорфес Къркларели Люлебургаз Маниса Муратлъ Сарай Сердиван Текирдаа Чайърова Черкезкьой Чорлу Ялова Украйна Киев Одеса Унгария Будапеща ФР Германия Берлин Бон Мюнхен Финландия Хелзинки Франция Париж Страсбург Лион Тулуза Хърватия Загреб Чешка република Прага Швейцария Берн Цюрих Женева Швеция Стокхолм Р. Южна Африка Претория Япония Токио * В населените места: Монреал – Канада, Димитровград и Босилеград – Република Сърбия, Република България няма дипломатически или консулски представителства и не е получила разрешение от приемащата държава за произвеждане на избори за президент и вицепрезидент на републиката.
––––––––––
*Вижте и още публикации на Eurochicago.com по темата – ИЗБОРИ 2011 (линк)
- И българите в Чикаго излизат в подкрепа на жителите на Катуница
И българите в Чикаго излизат на протест тази неделя в подкрепа на жителите на пловдивското село Катуница. Това съобщи в специално интервю за Дарик радио един от организаторите на протеста Георги Стойков. Сънародниците ни в САЩ застават категорично зад решението на българите от Катуница да се изправят срещу дългогодишния терор на т.нар. Цар Киро и всички, които си мислят, че могат да живеят над закона. Безхаберието и бездействието на отговорните институции в България през последните 20 години са основната причина и ние да излезем на мирен протест, обясни Стойков. Протестът на българите в Чикаго ще бъде на 9-ти oктомври (неделя) в църквата „Света София“. Ето какво каза още Георги Стойков от Чикаго.
След като за последните две седмици видяхме, виждаме и чуваме какво става в България, ние като българи не можем да останем безучастни заради тези събития и поради тази причина искаме да се съберем на мирен протест в неделя, в двора на черквата, за да покажем и на нашите сънародници в родината, че ние ги подкрепяме напълно и мислим за тях. Не сме безразлични към всичко, което става в България. И другата причина за този протест е безхаберието на абсолютно всички държавни институции: Президентство, Министерски съвет, Парламент, полиция, съд, прокуратура. Безхаберието, бездействието за последните 20-22 години, защото причината не е в което и да е било малцинство – било ромско, било турско, причината ние я виждаме, аз лично я виждам в безхаберието на държавата. Дали не искат, или не могат да се справят с този проблем, не знам каква е причината, но за мен те са главни виновници, без значение коя партия са.
– От информацията, която имате за момента, предвиждате ли голяма активност от страна на българската общност в неделя?
– Силно се надяваме. Имаме горе-долу една седмица. Надявам се да се съберем повече хора като българи. Така че засега не мога да кажа дали ще дойдат много хора, но искрено се надявам да е така. Дали ще има ефект, или не, ние не можем да кажем, но аз лично се надявам, че ако политиците в България се вслушан не само в нас, във всички протестиращи, ако се вслушат в народа и ако поне засега малко от малко нещата се променят, се надяваме да има някакъв ефект. Повечето цивилизовани страни едни такива размирици биха бутнали половината, а да не кажа и цялото правителство. За България обаче не съм сигурен. За мен политиката е много мръсна работа. Въпросът е, че някой трябва да я върши и ако някой политик вижда, че трябва върху случая от Катуница, или друг случай да трупа дивиденти, това не би ме учудило. Може би някой ще се възползва от размириците в Катуница в този случай. Искаме законите да се спазват. България е правова държава. Проблемът е, че аршинът, с който се мери е различен. Едни живеят по правилата и спазват законите, а друга част си мислят, че са над закона и правят каквото си искат. Така че ако политиците има начин да ме чуят, нека да направят, така че в тази държава да се спазват законите и хората да имат респект от закона. Аз си мисля, че голяма част от хората си мислят, че са над закона в България. Не само малцинствата, говорим и за мутри, и за какви ли не. Когато 1989 г. станаха промените, ние си мислехме, че ще трябва да мине един период от 10 години, за да се оправят нещата. Вече минаха 22 години, може би ще трябва да минат и още 22, но връщане назад няма. Въпросът е да се върви напред.
– Какво искате да кажете на семействата на загиналите момчета и на жителите в Катуница?
– В такъв момент какво може да се каже на хора, които са загубили 16-17-годишни младежи, тийнейджъри. Едва ли има нещо, което можеш да им кажеш, което би ги успокоило. Съчувствам им и съжаляваме за техните синове. Едва ли с думи можем да направим каквото и да е, за да ги успокоим по някакъв начин. За жителите на Катуница, не знам какво да им кажа. От една страна, би трябвало да се прояви етническа търпимост между българи, роми. От друга страна, ги подкрепям напълно в това, което направиха, защото явно доста години са търпели терора на т.нар. Цар Киро. Надявам се тепърва да излизат факти наяве за нещата, които т.нар. Цар Киро е вършил през всичките тези години.
Източник: Dariknews.bg
http://youtu.be/JsnTuwV_k2I - Чикаго хвана Кюстендил за ръка
Кюстендил е вторият град в България, който ще има шанса да сътрудничи и работи с фондация „Приятели на Чикаго“ и така да се изгради мост между хора и различни култури, предаде кореспондентът на БГНЕС за региона.
Това бе повода днес Петър Паунов и президентът на фондацията Иван Сотиров да се срещнат и да обсъдят възможностите за съвместната бъдеща работа. Фондацията е неправителствена организация, която способства за създаването на контакти между граждани на България и Чикаго, местната власт, бизнеса, медии, неправителствени организации, образователни, научни и културни институции. Осигурява обществена подкрепа за побратимяване и подпомага прилагането на добри практики в областта на административните услуги, социални дейности, сигурността на гражданите, зачитането на човешките права и взаимодействието на администрацията с гражданското общество. Подкрепя инициативи насочени към развитие на българо-американско сътрудничество в различни области на обществения живот. /БГНЕС/
- Мога ли да си купя демокрацията?!
Отворено писмо на кандидата за кмет на София, издигнат от „Българска демократична общност“, до главните редактори и изпълнителните директори на българските медии.
Пиша тези редове с огромно разочарование и непримирима вяра, че личностите призвани да бъдат част от „четвъртата власт“ в нашата държава, не са напуснали постовете, които имат не по трудов договор, а по призвание. Повод за това писмо е настоящата предизборна кампания и дълбокото противоречие, с което се сблъсква моето лично разбиране за демокрацията и за провеждането на свободни избори.
За мен демокрацията е политическата система, която предоставя най- широка възможност за представителност на интересите на гражданите и в този процес медиите са институциите, които, използвайки властта си на информатор на обществото, намират баланса между частния и обществения интерес. За мое най-голямо разочарование в България настоящото състояние на медийния „пазар“ не включва тази изключително важна функция, предпоставяща създаването на алтернативи. Всъщност, когато говорим за демокрация и за избори, думата „пазар“ е може би най неподходящата, защото общественият интерес не може да бъде обект на стоково-парични отношения.
Ето защо се обръщам лично към Вас, защото Вие сте хората, които са призвани да защитават публичния интерес от злоупотреба, от корумпиране и брутална манипулация. Аз лично вярвам, че медиите по време на избори не може да имат само финансов интерес, а и етичен и морален ангажимент и то не за друго, а защото са част от развитието или застоя на държавата, в която работят.
Разглеждайки офертите, предоставени на предизбрния ми щаб от различните медии се сблъсках с противоречие, което за мен лично изключва възможността на информирания избор на гражданите, представляващ част от демократичните процедури. Една бърза и лесна сметка колко трябва да струва една предизборна кампания с участие само в 5 типа медии поставя няколко драматично неудобни въпроса. Колко следва да похарчи една политическа сила или един кандидат?
Моите „повърхностни“ справки водят до приблизителната сума от 250 -300 ХИЛЯДИ лева. Ето и един бегъл полед върху цифрите:
БНР – 1 минута е = 35 лв – без ДДС;
БНТ – 1 минута е = 180лв – без ДДС;
Кабелен оператор – 1 минута е = 67 лв – без ДДС;
Национална информационна агенция – цена за интервю – 1900 лв – без ДДС;
Софийски всекидневник – 5000 лв (+30% за политическа реклама) за първа страница без ДДС.Тези цени не се отнасят за клипове, рекламни карета, банери и т.н. маркетинг инструменти, те важат за тази част от журналистиката, която има за призвание да информира за програмите, за идеите, за приоритетите на кандидатите, които утре ще управляват.
За мен не е приемливо да съществува тарифа за обективно представяне на различните кандидати, защото този подход, предпоставя „СЪМ“ да бъде подменено от „ИМАМ”!
Ако изключим парламентарно представените политически формации, които могат да осигурят такъв бюджет, възможно ли е според Вас да говорим за равнопоставеност или за създаването на алтернативи извън съществуващото статукво?
Отговорите, които дадох на самия себе си ме натъжиха дълбоко. И не защото при тази ситуация аз лично не мога да спечеля изборите, а защото всички ние волю-неволю участваме в един процес по корумпиране на демокрацията.
Ако канидатите трябва да заплатят тези суми и това е цената, за да се достигне до дадена управленска позиция, то тогава кой „би бил склонен да инвестира“ в такова изначално непечелившо начинание? Как ще успее впоследствие да се „отблагодари“ на спонсорите си и не се ли съгласяваме всички вкупом „anteprima“ да „продадем душите“ и да посеем предпоставките за корупция още преди да сме направили своя избор?! Защото публичните позиции не носят (по законова дефиниция) възвращаемост.
Мисля, че ще се съгласите с всичко казано по-горе, защото вече сме пораснали и знаем, че членският внос и доброволните дарения са безнадеждно недостатъчни. Вярно е също така, че времената, в които медиите „продаваха“ новините и печелеха от способността си да съчетават публичния с частния си интерес, са отминали и е разрушена класическата пропорция, при която интересът към предлаганата информация от страна на медиите определяше печалбата им.
Но всъщност най-тежкият въпрос за всички нас (включвам и Вас в този списък) е с какви очи утре, знаейки колко пари са похарчени за достигане до една властова позиция, която не представлява търговски продукт и не се изплаща, ще съдим избраниците си за тяхното поведение?!
Означава ли това, че е дошъл и краят на демокрацията?
Колко струва Българската демокрация?
Преди известно време Умберто Еко написа в предговора към своята последна книга, че днес не само политиците са корумпирани, корумпирано е цялото ни общество (включвам и себе си в този дълъг списък).
Искам да заявя предварително, че това писмо не е обвинение лично към някой Вас. Това е обвинение към всички нас.
Демокрацията не може да съществува, ако няма демократи. Моето писмо е срещу предателството на елитите към демокрацията. Защото утре, когато корупцията започне да боде очите ни, всички ние няма да имаме право да критикуваме представителите на политическия елит, защото неусетно сме се превърнали в съучастници на този процес по човешка деградация.
Аз не искам от Вас да бъдете безсребреници, а да се опитате да бъдете по-широко скроени, по-търпеливи, по-наблюдателни и по-чувствителни към процесите в обществото, на което Вие сте призвани да бъдете опора.
Отместете поглед от дървото и съм уверен, че ще видите колко красива в многообразието си е гората!
С Уважение и надежда!
Йордан Василев,
Кандидат за кмет на София от „Българска демократична общност“. - Дилма Русеф пристига в България
Бразилската делегация начело с президента Дилма Русев ще пристигне в България тази вечер в 21:30 ч. Това е първо посещение на бразилски държавен глава в нашата страна от възстановяването на дипломатическите отношения между България и Бразилия, чиято 50-годишнина се навършва през тази година.
По време на визитата в родината на баща си, Русев ще се срещне с президента, премиера и председателя на Народното събрание.
Президентите на България и Бразилия ще говорят пред участниците в българо-бразилски бизнес форум. В тяхно присъствие ще бъдат подписани двустранни документи в областта на икономиката и информационните технологии.
През втория ден от посещението президентите на България и Бразилия ще посетят Велико Търново и Габрово. Във Велико Търново държавните глави ще разгледат крепостта „Царевец“.
В Априловската гимназия в Габрово президентите на България и Бразилия ще се срещнат с обществеността на града. Първата дама на Бразилия ще се види с роднини на баща си Петър Русев.
Заедно с Русев у нас пристигат най-големите представители на бразилския бизнес – „Петробраз“ – най-важната нефтена компания в Бразилия; „Вали“ – една от най-големите фирми в минната индустрия; „Електробраз“ – водеща в производството на ток, особено на хидроенергия; „Марко Поло“ – производство на автобуси; „Ембраер“ – самолетостроене. Президентите на България и Бразилия ще говорят пред участниците в българо-бразилски бизнес форум.
Източник: в. „Сега“
- Мнозинството от 2/3 в ЦИК блокира работата на комисията
След като в средата на юли експертите от Венецианската комисия посъветваха законотворците да премахнат от Изборния кодекс изискуемото от ЦИК 2/3 мнозинство за вземане на решения с мотив, че това ще блокира работата на Централната избирателна комисия, прогнозата се сбъдна.
В понеделник ЦИК решава да постанови отказ по три жалби за местните избори – едната в Добрич, другите две във Варненско. Мотивът за отказите е, че в комисията не е събрано необходимото мнозинство от 2/3, което да разгледа обстойно жалбите.
По този начин на практика от комисията лишават от участие във вота за местна власт независимия кандидат-кмет на община Варна Илия Костадинов. От ОИК-Добрич пък са отказали да регистрират листата за общински съветници на Единната народна партия (ЕНП). В своето решение 1038-МИ Централата избирателна комисия приема доводите на жалбоподателя за правилни, но въпреки това постановява отказ заради липсващите в залата членове на ЦИК по време на вземане на решението.
За случая в Аврен, Варненско, се е получила лавина от пълномощни, които са разменяни между представителите на партиите от коалиция “За нашето бъдеще” (НДСВ, Българска социалдемокрация и Обединени земеделци). От ЦИК са открили проблем в пълномощното на Олимпи Кътев (НДСВ), но в крайна сметка не са дерегистрирали коалицията въпреки нарушенията, защото решението не е постигнато с две трети от членовете на ЦИК.
По този начин на практика в нарушение на правните норми ЦИК постановява три отказа да се произнесат по основателни жалби заради непрецизирани текстове в Изборния кодекс.
Тези решения на комисията не подлежат на обжалване.
Предупреждението направено преди три месеца
Още преди около три месеца, когато от Венецианската комисия изпратиха своето становище по Изборния кодекс, експертите предупредиха, че с това изискване работата на ЦИК ще забоксува.
“Две трети мнозинство в ЦИК не е разумно за вземане на решения, защото е възможно комисията да блокира”, посочиха тогава от Венецианската комисия, уточнявайки, че обръщат внимание на тази възможност, защото Централната избирателна комисия е съставена на политически принцип.
По този начин с известна доза театралност ЦИК може да взема политически решения и да лиши от основни конституционни права опозиционни партии или коалиции.
“Този вид мнозинство трябва да се преоцени на база фактите как то ще функционира по време на изборите”, препоръчваха още от Венецианската комисия.
По същото време председателят на правната комисия в парламента Искра Фидосова (ГЕРБ) изрази остро несъгласие с препоръката.
“Изискуемото мнозинство от две трети е въведено именно като гаранция, че при управление на коалиция тя няма да може да влияе изцяло върху взетите решения и това да доведе до политизиране на обсъжданията”, заяви през юли Фидосова пред Mediapool. Във вторник тя не бе открита за коментар.
ЦИК “не може да отговори на този въпрос”
Пред Mediapool говорителят на ЦИК Бисер Троянов обясни, че Изборният кодекс ясно разписва как да действат членовете на ЦИК. “Постановен е отказ, защото нямахме необходимото мнозинство”, отговори Троянов. “Дори когато вземахме едното решение, аз говорих по телефона навън”, допълни той. На въпрос не е ли бил извикан от колегите си, при положение че резултатът е ясен – стъпвайки на норма от Изборния кодекс, се погазват други правни норми, Троянов заяви: “Не мога да ви отговоря на този въпрос”.
При 21 членове на ЦИК минималният кворум, за да се проведе заседание, е 12 души. 2/3 от 12-те присъстващи е 8 души.
Липсващите членове на комисията, които разговарят по телефона или не са на работа, могат да се установят само при положение, че ЦИК разсекрети протоколите от заседанията си, където е ясно кой е взел участие при вземането на това решение. Още повече, че тази информация се води публична.
Полина Паунова,
Mediapool
- Мълчанието на агнетата
Автор: Едвин Сугарев
Изглежда, че законът за омертата важи с пълна сила за българските медии. Няма как иначе да се обясни фактът, че всички те вкупом пропуснаха едно медийно събитие, което във всяка нормална държава би било сензация.
Става дума за пресконференцията на бившия офицер от НСО Пламен Устинов, от която става видно, че Алексей Петров е поръчал смъртта на ловешкия олигарх Гриша Ганчев, а посредник в спора между двамата се е оказал не друг, а българският псевдопрезидент Георги Първанов.
В случая не става дума за слух, нито пък за оперативно мероприятие. Подробностите около тази мокра поръчка бяха споделени на пресконференция в БТА от Пламен Устинов, към когото е била отправена офертата на Трактора. Самият Трактор пък, забележете, по това време е съветник и сив кардинал в ДАНС, най-могъщата тайна служба в държавата.
Същият между впрочем не е избран случайно: Устинов е израснал с Алексей Петров, женен е за негова втора братовчедка. Вероятно разчитайки на този бекграунд, а и със съзнанието, че НСО му е бащиния, Алексей Петров го извикал в началото на 2008 г. и му поръчал да очисти Гриша Ганчев, като за това богоугодно дело му били обещани 170 000 евро.
Нещо повече – вече дори бил предвиден шофьор, с който Устинов да избяга от местопрестъплението – и името му също бе казано едно към едно на пресконференцията: Мануил Сираков. Тракторът очевидно е бързал да приключи с Ганчев, и го е изразил недвусмислено с думите: „Това не търпи отлагане и трябва да стане бързо.” – като дал на избрания килър двуседмичен срок, за да състави план на покушението.
Вместо да прави планове, Устинов разказал всичко на нарочения. Гриша Ганчев пък веднага поискал среща с Георги Първанов. (Което също е впечатляващо – кое ли го е карало да мисли, че българският псевдопрезидент може да преговаря с килъри и да предотвратява мокри поръчки?).
И тук следва най-скандалното в тази тъжна българска история: държавният глава извикал и поръчителя, и бъдещата жертва – и след тази среща поръчката, естествено, станала невъзможна. За сметка на това Пламен Устинов бил изхвърлен от НСО през юни същата година – с комичното обвинение, че поддържа връзка с терористи от Дубай, скалъпено с помощта на ДАНС. Той, разбира се, си дал сметка, че Алексей Петров стои зад всичко това – и отишъл на басейна “Спартак” да му иска сметка. Тракторът обаче бил категоричен: “Недей да ровиш, защото ще бъдеш смачкан.”
Епилогът на тази криминална сага идва след две години, когато Алексей Петров вече от месеци търка наровете в следствения арест. Тогава Устинов, който е един от свидетелите по делото срещу българския Октопод, бил заплашен от хората на Трактора, че семейството му ще бъде отвлечено, ако не подпише декларация, че е бил принуден да свидетелства. Изнудили го да подпише такава – и то в присъствието на нотариус.
Коментарът му по случая е следният: “Адвокатите на Петров бяха изпаднали в истерия, защото не можеха да го извадят от ареста, а той искаше да излезе. Беше побеснял. Целта на декларацията беше да бъдат дискредитирани службите и по-конкретно големи началници в тях като Калин Георгиев и Станимир Флоров.”
Не знам дали си давате сметка за какво по-точно става дума. Съветник от ДАНС, който директно и безцеремонно поръчва убийство. Държавен глава, който помирява поръчителя и нарочения за убиване, защото ползва услугите и на двамата. По-голям скандал от това едва ли може да се измисли. И българските медии… мълчат.
Впрочем не всички мълчат. Някои говорят, крещят, истеричничат. Медиите на Трактора, разбира се. Персоналната му гвардия от блюдолизци. Фамозната Патрашкова, Явор Дачков, който изглежда е забравил десетте Божи заповеди, след като е член на предизборния щаб на най-видния български гангстер, Илиана Беновска, която доскоро влизаше в сметките на същия този щаб като евентуален вицепрезидент на Трактора, вечно екзалтираният Сашо Диков.
Тези клетници вилнели и скандалничили по време на пресконференцията така, че се наложило служител на БТА да ги озаптява. Тяхното бесуване впрочем доста ясно показва, че Устинов е изнесъл твърде чувствителна информация.
Първанов сигурно е бил красноречив, когато е убеждавал Трактора да се откаже. Някак си е забравил да уведоми правосъдието за случая – нищо, че става дума не за подкуп, а за убийство. Само дето няма кой да вика в праламента: “Гоце, кажи си!”
Колкото и убедителен да е бил, не е убедил докрай Алексей Петров, че трябва да забрави за разчистването на сметки с Гриша Ганчев. На 22 май 2008 г. е отвлечен Ангел Бончев, дясната ръка на ловешкия олигарх. Отвличат го “Наглите” – остава отворен обаче въпросът кой стои на върха на тяхната пирамида. Хипотеза за прякото участие на Трактора в това отвличане можем да намерим в книгата “Бг октопод” на Димитър Златков.
Според него часове след похищението Гриша Ганчев си урежда среща с Христофорос Аманатидис – Таки, който по това време е тартор на наркомафията и неоспорим бос сред българските мутри. Той заявява на Ганчев, че “отвличанията се правят от ченгета” – и че според него ги организира Тони Хамстера по нареждане на Алексей Петров.
Гриша Ганчев не спира дотук. Заминава спешно за Москва, където със съдействието на Валентин Златев си урежда среща с шефа на отдел “Алфа” в руските служби за сигурност. (За непосветените – това са руските оперативни спецове за борба с тероризма.) Направеният от “Алфа” анализ потвърждава подозренията на Таки: експертите смятат, че Ангел Бончев е отвлечен от хора, свързани 100% със службите за сигурност.
Междувременно текат преговорите с похитителите, които подсилват аргументите си с два отрязани пръста на Ангел Бончев. Първата тяхна оферта е бомбастична: 10 милиона евро. Със забележката “Гриша Ганчев да събере парите!” Вместо това той прави свое разследване – следите и от него водят към Алексей Петров.
В крайна сметка редуцираният с много преговори откуп е платен, а гангстерите изхвърлят бившия шампоин по борба в Драгалевци. На негово място отвличат съпругата му, която донася откупа – под носа на следващите я служители на ДОИ. Освобождават я едва след като Ангел Бончев плаща 157 000 евро на посочена от тях благотворителна фондация.
На Таки между впрочем също не му се разминава. Принуден е да изостави позициите си и да избяга от България, след като научава от своите агенти в МВР, че “Алексей се кани да му дойде на гости”. Според “Бг октопод” сценарият за това гостуване е предполагал отрядът на ОСА, оглавяван от Велин Хаджолов, да нахлуе в дома му със заповед за обиск и арест, като спецовете инсценират престрелка, при която Таки да бъде убит. Познат модел, между впрочем – точно по същия начин баретите, предвождани от близкия приятел на Алексей – Филко Славов, очистиха преди години Данчо Въчков – Ганеца.
Но нека се върнем към парадокса: защо българските медии мълчат? Дали защото не вярват в достоверността на изнесеното на пресконференцията – или защото смятат случая за маловажен? Или просто си мълчат по инерция – както винаги са си мълчали, когато се засягат интересите на българският псевдопрезидент?
Най-лесно е да кажат, разбира се, че Пламен Устинов е луд. Само дето това не е първия случай, в който офицер от НСО изнася неприятни истини за държавния глава. Първият такъв беше Николай Марков, който сподели пред медиите, че президентът използа НСО за следене и събиране на компрпометираща информация за охраняваните от тях български политици. Разбира се, уволниха го, под още по-смешен предтекст в сравнение с този за Пламен Устинов: бил отказал да изпълни заповед. Заповедта била да прави лицеви опори.
И го обявиха за луд. Ако и сега постъпят така, най-добре е НСО да се премести на четвърти километър. За сведение на услужливите журналисти обаче, там не приемат на работа без сериозна психиатрична експертиза.
Втората защитна версия е, че Пламен Устинов лъже. Пита се: защо? Какъв интерес би имал да прави това и да се навира между шамарите? Бих казал по-скоро, че самата тази пресконференция има защитни функции: той казва нещата предварително, преди да ги изрече пред съда – за да не бъде очистен преди да влезе в съдебната зала. Публичното оповестяване на скандални истини е добър щит – малко трудно е след това да “поръчаш” такъв човек, защото на всички ще им бъде ясно за какво и за кого става дума. Макар че при неистовци като Алексей Петров хич не е сигурно дали и този щит ще издържи.
И все пак – изборите преближават, с тях приближава и процесът срещу Алексей Петров, тъй като придобитият чрез кандидатурата му за президент имунитет ще падне. И този факт прави говоренето за него възможно. Особено ако човек има съвест – каквато се долавя в думите на Устинов. Например в следните: “Дачков, ти само си мислиш, че познаваш Алексей. Аз съм този, който го познава истински. Ние сме помаци, отраснали сме на едно място, знаем се от години. Знам какво мисли, знам и болните му амбиции да стане политик още отдавна. Би го постигнал чрез всякакви средства, би минал през хора. След него остават разруха, сълзи и кръв…”
Остава прочее най-вероятната трета версия: българските медии мълчат, защото не искат те да се пъхат между шамарите. Мълчат, защото в едни списъци на свещенни крави на първо място още стои името на Георги Първанов. Все още – по-точно казано. Когато медийните босове го изличат от там, ще видите какво говорене ще падне…
Мълчат – въпреки че това мълчание завлича България на дъното. Мълчат – въпреки че с това мълчание се превръщат в декоратори на фалша, който все по-безпощадно превзема общественото битие в страната ни, която е и тяхна страна. Мълчат – с мълчанието на агнетата, когато ги водят на заколение.
http://www.svobodata.com/
- Покана за представяне на книга в Чикаго
ПОКАНА
от Георги Иванов
Уважаеми сънародници,
Заповядайте на представянето на книгата„Българските църковни общини
в Америка и Чикаго“,което ще се състои на 9 Октомври от 1:30 часа
в малката зала на църквата „Света София“..
- Играчите на предстоящите избори отново намериха вратички за използване на контролиран вот
Антоанета Цонева, Институт за развитие на публичната среда
– Госпожо Цонева, председателят на правната комисия в парламента Искра Фидосова обясни наскоро, че хората, променили адресната си регистрация след последните законови промени, които целяха ограничаването на т.нар. изборен туризъм, не са повече от 200. Вие обаче поискахте справка от ГРАО и твърдението на г-жа Фидосова се различава от вашите данни.
– Определено числата са различни. За нас е важно да изследваме истинските факти, за да видим какъв е ефектът от предприетите мерки срещу т. нар. изборен туризъм. Тъй като няма публична информация, подадохме заявление пред ГРАО по Закона за достъп до обществена информация и след един месец получихме данните срещу заплащане на такса за обработването им.
Веднага след това публикувахме данните, защото смятаме, че интерпретацията на всяко число, което присъства в таблиците, е изключително свързано с местния контекст. Вътрешната миграция има различни причини и хората на място най-добре знаят дали числата, които ще видят в тези 2 таблици са релевантни.
Идеята е всички участници в изборите – граждани, институции – да видят къде би могло да има рискови точки. Там, където липсват дерегистрации за периода от 1 септември 2010 година до 31 януари 2011 година, и там, където има натрупване на нови регистрации по настоящ адрес след 31 януари до 22 юни, може да се начертае карта на риска. Риск от изборен туризъм.
За нас е важно да направим това навреме, защото смятаме, че трябва да има система за ранно предупреждение и да могат институциите и участниците в процеса да са наясно какви са условията, при които ще се явят на тези избори.
– Казвате, че важен е местният контекст. Защо?
– Ако погледнете едно село Гюльовца, община Несебър, ще видите, че там има седем кандидати за кмет на тези избори. Там на изборите през 2007 г. са гласували 720 души, при висока избирателна активност. На балотаж отиват кандидат със 175 гласа и кандидат със 153 гласа. Разликата между първия и втория е 22 гласа.
На втори тур резултатът вече е 404 на 247 гласа. Но самият факт, че там има около 720 души, които излизат на избори и в момента имат 7 кандидати, означава, че тези гласове ще бъдат силно разпилени и стратегия с използване на нови регистрации може да сработи.
От друга страна, контролирането на определен брой избиратели може да се окаже ключово за постигането на определен резултат на втория тур тази година. В село Гюльовца за периода от 1 септември 2010 г. до 31 януари 2011 г. са се регистрирали 96 човека, като са се дерегистрирали 79. А в периода от 1 януари до 22 юни има 46 регистрации.
За мен това е стратегия, която е насочена към контролиране на вот. А всеки контролиран вот може да бъде и купен. Така че да може при едно силно разпиляване на гласове между кандидатите, тези 60-тина гласа допълнително да решат крайния резултат.
Мога да ви дам и още по-фрапиращ пример в община Созопол. Там е село Росен, където имаме 8 кандидати за кметското място. Там на изборите през 2007 г. са отишли да гласуват около 990 души. Тогава кандидатите са били шестима, а гласовете така се разпиляват, че на балотаж отиват кандидати, които са спечелили 231 гласа и 199 гласа.
Още по-интригуващото е, че кметското място на втори тур се печели с 442 на 434 гласа, т.е. с 8 гласа разлика. В Росен са регистрирани в първия период 62-ма души, дерегистрирани са 52-ма, след което има нови регистрации на брой 51. При това разположение – 8 кандидати, разпилени гласове, толкова оспорвано състезание, където разликите са 10-20 гласа, подобно число на регистрирани в селото – около 60 души, концентрирани в определена посока – може на практика да реши изхода от вота.
– А как тълкувате данните за град като Хасково, например?
– Там регистрираните нови жители са около 1500 души и може да се допусне хипотезата, че градът е голям. Погледнете обаче община Маджарово, която е в същата област. Там се наблюдава същата девиация, каквато илюстрирах в селата Гюльовца и Росен. Такива регистрации се правят с цел използване при гласуването за местна власт.
Общият извод, гледайки числата, е, че може да се види ефектът от идеята за въвеждането на нов режим за регистрация, заради който изобщо се предизвика промяната в закона. Общо в цялата страна непотвърдените регистрации от 1 септември до 31 януари са 41 процента. Отделно – в проблематичните общини – Созопол, Несебър, Сандански, Петрич, Троян, Елин Пелин, Хасково, Маджарово – се вижда, че новият режим за регистрация, който включва акт за собственост, договор за наем, разрешение от собственика, не е попречил по никакъв начин да се направят тези регистрации.
Може да се направи и изводът, че играчите на изборите са намерили начин да се използва този тип контролиран вот и да регистрират избиратели.
– Чуват се слухове, че продължават нови регистрации по места, но те пък излизат извън срока, определен по закон – 22 юни. Тези граждани няма да могат да гласуват. Как си обяснявате това явление, достигнали ли са до вас такива сигнали?
– Ние също имаме информация, че на определени места продължават регистрации по настоящ адрес. Това би могло да доведе до следната хипотеза – тъй като тези хора, ако са регистрирани след законовия срок, не могат да упражнят вот на 23 октомври , защото не отговарят на 4-месечното изискване за уседналост, могат да бъдат използвани при едно евентуално касиране на избори.
– Представете си много оспорван резултат, което неминуемо ще доведе до редица жалби за изборни нарушения, което от своя страна може да доведе до касиране на вота, каквито изобилни примери имахме на изборите 2007 година. Тогава може такива регистрации да се ползват при следващ вот, защото за произвеждане на нов вот влизаме в хипотезата на Изборния кодекс, който казва, че срокът за уседналост за всички останали избори извън тези, които ни предстоят непосредствено, е 6 месеца.
– След като с Изборния кодекс се забрани селата с по-малко от 350 жители да гласуват за кметове, в данните, с които разполагате, забелязва ли се, че там напливът за регистрации на нови жители е по-малък?
– Без да сме правили статистически анализ с данните за всички населени места, с просто око е видима тенденцията, че в селата, където няма да се произвежда избор на кмет, определено експанзията на хора, променящи настоящия си адрес, е много по-ниска, или изобщо отсъства.
– Като експерт, който следи всички процеси, свързани с вота, смятате ли, че събитията в Катуница и последвалите ги локални протести ще се отразят по някакъв начин на резултата от тези избори“
– Заради това, което се случи в Катуница ние на нашия сайт “За честни избори” имаме нова категория “Използване на език на омразата в кампанията”. Правим го, защото сме убедени, че това, което стана в Катуница, ще остави много силен белег върху предизборната кампания и върху посланията на определени крайно десни партии и кандидати, които ще се опитват да използват произведения ефект от случилото се.
Когато едни избори започват по този начин и някои от участниците тласкат конфликта и го разгарят и разгръщат на етническо основа – виждаме какво става през последните дни в много места на страната – ще има, за съжаление, определен процент от хора, които ще гласуват от страх, а други – от омраза. Това е чудовищно за една демокрация.
Интервю на Полина Паунова,
Mediapool
- За журналистите, които никога няма да търкалят варели*
Автор: Даниела Горчева, сп. „Диалог“
В есетата си за Пражката пролет българският писател Георги Марков разказва с възхищение за чешките интелектуалци, принудени да изкарват прехраната си с тежък физически труд.
„Доктори по философия метяха улици, знаменити режисьори чистеха нужници и автобуси, големи драматурзи търкаляха бурета в бирени фабрики… Може ли да си представите – възкликва Марков – чувството у обикновените граждани, когато знаят, че само с едно „Да”, казано на режима, съответният интелигент отново би могъл да се радва на привилегирован живот. Каква сила, какъв стоицизъм, каква нравствена красота, какъв заразителен пример създадоха тези чехословашки интелигенти!”Този текст е за тези български журналисти, които никога няма да търкалят варели.
За доброволния им отказ от свободата на словото и съвестта.
За лъжите им и за мерзкия им опит да подменят понятията за добро и зло, да подменят паметта за миналото.
Няма значение дали го правят от глупост, от липса на професионализъм или от продажност. Или защото са загубили представа що е добро и що е зло.
Нито една диктатура не започва направо с концлагери и с газови камери. Тя винаги започва с лъжи.
И не!
Лъжите и манипулациите нямат нищо общо с принципа на изразяване на различни гледни точки.В едно интервю с Никита Петров, член на Мемориал, изследовател на историята на съветските репресивни органи, направено по повод убийството на Литвиненко през 2006, стана дума и за Георги Марков, чието убийство Никита Петров припомни.
Казах му, че по повод убийството на българския писател у нас е имало много спекулации, включително и че бил английски шпионин и го попитах как си обяснява дезинформациите – често смехотворни и изключващи се една друга, сега, след убийството на Литвиненко.
„Тези дезинформации – каза с горчивина Никита Петров – се появяват винаги в подобни случаи и лежат на съвестта на журналистите, които обслужват нечии интереси и разпространяват такива слухове, очевидно по поръчка.”
Може би се страхуват, предположих аз.
„Ако се страхуват, тогава да мълчат, да не пишат изобщо. Но защо трябва да лъжат? Това е толкова неморално, умът ми не го побира. – отговори моят събеседник. И допълни: Това е нечовешко.”На 7 септември 2011 се навършиха 33 години от покушението над Георги Марков и 100 години от раждането на убиеца му.
По-точно – на поръчителя на убийството.
Българските медии – с малки изключения, не показаха интерес към личността и творчеството на убития заради своето слово писател.Очаквах поне от ефира на издържаните с парите на българските граждани Българска национална телевизия (БНТ) и Българско национално радио (БНР) да прозвучат откъси от „Задочните репортажи за България” на Георги Марков, заради които той беше убит.
Вместо това в сутрешния блок на БНТ Денят започва на 7 септември е поканен началникът на протокола на Тодор Живков, който изрича втрещяваща и с глупостта си, и с наглостта си лъжа: „Ми… той, Марков си беше служител на МВР, на Държавна сигурност.”
А водещият предаването български журналист, вместо да опровергае клеветата, я потвърждава с думите: „Да, това е така!”
И окото му не трепва.Очаквах – покрай „тържествата” в чест на диктатора Живков, управлявал 33 години не по волята на народа, а на Кремъл, да бъде повдигнат въпросът за неговата държавна измяна, за двукратно отправеното предложение към кремълските му господари да включат България в рамките на СССР.
Вместо това от ефира на БНТ и БНР се леят бодри и празнично приповдигнати репортажи от Правец, където 200 души се били събрали да честват 100-годишнината от рождението на диктатора.
Очаквах да бъдат припомнени престъпленията на комунистическата върхушка и страданията на стотици хиляди българи минали през ада на комунистическите концлагери и затвори.
Вместо това голяма част от българските журналисти безсрамно участват в опита за реабилитация на един убиец и държавен изменник и… в предизборната пропаганда на БСП.
Очаквах дискусии и анализи за съсипаната икономика и селско стопанство, за милиардите дълг, които българските граждани продължават да изплащат, за отказа от националния суверенитет на България, за държавната контрабанда, за участието на България по времето на Живков в международния тероризъм, за убийствата и отвличанията на български емигранти, за насилието над мюсюлманите в България, започнало още през 60-те години и продължило до престъпленията цинично наречени ”възродителен процес” и „голяма екскурзия”, за нахлуването на българските войски в Чехословакия, за случая с Чернобил и престъпното прикриване на истината от населението в България и т.н.
Вместо това в утрото на 7 септември 2011 в предаването Хоризонт преди всички на БНР преподавателката по най-нова история от Софийския Университет Искра Баева заявява, че „по-голямата част от българите” си спомняли „за спокойствието и не много богатия, но сигурен живот по времето на социализма.”
Когато някой си позволи да твърди в ефир, че „по-голямата част от българите” си спомняла еди-какво си, редно е поне от кумова срама да бъде попитан кой и кога го е упълномощил да говори от името на по-голямата част от обществото.
Кога и как поне четири милиона български граждани са успели да упълномощят Искра Баева да говори от тяхно име, че и да анализира спомените и сънищата им?Никога не бих пожелала на госпожа Баева да изпита на свой гръб „спокойствието” и „сигурността”, които стотици хиляди семейства в България са изпитали, докато близките им са преминавали през изтезанията в милиционерските участъци и затворите или през ада на концлагерите у нас. Нито пък бих й пожелала дори частичка от спомените или от кошмарите, които още сънуват оцелелите оттам някогашни младежи, девойки и деца. (Да, имало е и деца.)
Но има предел на допустимото, който дори известните с цинизма си комунистически „историци” никога не трябва да прекрачват.
И има предел на допустимото, който нито един български журналист, ако държи на професионалната си чест и на човешкото си достойнство, не бива да преминава. Особено пък в обществена медия като БНР или БНТ.
Политическият гьонсуратлък на преименувалите се на социалисти опортюнисти от БКП е добре известен.
Но българските журналисти вместо да се прехласват от възторг пред величествените експонати в музея на Живков, начело с прочутото камилско седло, подарено на нашичкия вожд от великомъдрия, справедлив и героичен Кадафи, трябваше да си зададат въпроса как ли се чувстват сега, в този момент хилядите българи, изгубили в затворите и концлагерите на благодушния бай Тошо родителите си, децата си, съпрузите си…
Как ли са се чувствали оцелелите и унизени жертви на този режим, докато са слушали шеговитата и безгрижна размяна на реплики, умилителните спомени за един доказан престъпник и убиец и звучащите от ефира на националното ни радио или националната ни телевизия ЛЪЖИ.В автобиографичната си книга “Мъжът, който се провали” бившият комунистически функционер холандецът Хейс Схрьодерс, пише с горчивина: “Бях се превърнал в един достоен за съжаление измамник“.
И още: “Трудно е да се избавиш от чувството на срам”.В България, където след установяването на комунистическия режим в продължение на десетилетия терорът беше ежедневие, където
Българската комунистическа партия (БКП) се сдоби с властта незаконно и с помощта на чужда окупационна армия, където съветските завоеватели и българските им васали безпощадно избиваха цвета на българската нация и се разпореждаха без никакво зачитане на правото или човечността, чувството за срам е напълно непознато на висшите комунистически функционери.Единствената декларация, свързана с вината на БКП, която българското общество чу, беше циничната реплика на члена на Висшия съвет на партията Филип Боков, че в БКП поемали вината само с мезета.
Паметник на убития заради своите „Задочни репортажи за България” Георги Марков в родината му няма.
За сметка на това на убиеца са издигнати не един, а два паметника в родното му село Правец.През 2008 година, когато се навършваха 100 години от обявяването на Независимостта на България, българският президент Георги Първанов обяви… Година на Русия в България.
„Що е истина?” – питаха се европейските скептици по примера на оня римски прокуратор, подканен от Божия син да се застъпи за проповядваната от него истина.
„Що е свобода?” – питаме се не по-малко скептично сега ние, изправени пред парадокса че в България днес бива честван като „двоен освободител“ именно похитителят на свободата.” – възкликва Стефан Попов в „Сто години свобода” (вж. Българската идея, изд. Летописи, София 1994).Това, което смущава, е безразличието към страданията, причинени на другите. И то в близкото минало.
Около 9 септември очаквах интервюта с пострадали от режима, четене на откъси от свидетелствата в сборника „Българският Гулаг”, от книгата на Стефан Бочев „Белене, сказание за концлагерна България” или от десетките спомени и записки по българските страдания в комунистическа България.
Очаквах БНТ да излъчи игрални и документални филми, разкриващи атмосферата на доносничество и подслушване, на страх и терор, на пропагандни лъжи и минирани граници, на мизерен бит, допълван с многочасов режим на ток и вода.
Очаквах медиите да поставят въпроса защо в българските училища децата не учат за комунистическото минало на България.
Много ли очаквах? Или съвсем сме се избавили от чувството за срам?
––––––––––-
*Есето е публикувано в списание Обектив, бр.192, издание на БХК. Заглавието е реплика на есето на Георги Марков „За писателите, които търкалят варели”. - Проф. Иван Илчев: Не допускайте страхът да ви накара да замълчите
Из словото на ректора на СУ „Св. Климент Охридски” при откриването на 124-ата учебна година на университета
Струва ми се, че всички очакват на първия учебен ден да се каже нещо значително, нещо различно. Но не се ли изприказвахме? На нас, преподавателите, това ни е и професия, и участ – да приказваме. Но се уморяваме.
Политиците умора нямат.
Учебната година започва в смутно време. Последните няколко дни показаха непригледната картина на това, което се случва, когато не се прави дългата крачка от говоренето до правенето.
Това, което се случва, е и заради образованието. Заради липсата на образование. На качествено образование. Сурогатното образование ражда сурогатна култура.
Смутно време е, защото от години искат да подменят нашата България – България на духа, на мисълта, на Джон Атанасов, на Златю Бояджиев, на академик Балан – с България на келепира; на еднодневки, наричани фамилиарно Иванки, Петранки; на измислени, но разглезени преходни величия.
Вашата държава, колеги, нашата държава, дава за вашето образование малко, но от сърце. Всъщност не съм прав – дава много, но в бъдеще време.
В следващия месец ни предстои да чуем как всички кандидати за славата се кълнат в образованието. В бъдеще време. Както са го правили досега. Защото това, което става сега в страната е същото, което става с висшето образование – сещаме се за решителни мерки, едва когато ситуацията гръмне.
Не случайно казвам това. Защото Софийският университет „Св. Климент Охридски” рядко се е съгласявал с нашите управници. Не от инат. Защото е искал вие да получите това, което заслужавате – най-доброто! И защото е искал граматическото време, което те използват да не е бъдеще, а минало. Не – ще направим, а направихме. Защото сега едва ли има държава в Европа, в която да се дават толкова малко средства и да се обръща толкова малко внимание на висшето образование и науката, на качественото висше образование и наука.
Уважаеми колеги първокурсници, поздравявам ви с това, че сте станали част от 25-хилядния колектив на единствения университет у нас, забележим в световните класации. Университет, който през миналата година в първия национален рейтинг бе на първо място сред държавните университети в двадесет и три от двадесет и пет професионални направления, в които обучава.
Да бъдем реалисти – на някои от вас правото да се наричате студенти на българската Алма матер бе дадено донякъде в аванс, къде поради демографската криза; къде поради нароилите се у нас училища, които гордо, но не дотам справедливо се кичат с титлата университет; къде поради това, че много от вашите съученици заминаха да учат в държави, в които обществото не говори, а работи за качествено висше образование – пожелавам ви да сте достойни за това, което сте получили. Американският философ Даниел Бърстин казва: „Можете да вкарате човек в университета, но не можете да го накарате да мисли”.
Ние искаме не да ви накараме, но да ви подтикнем да мислите.
За това трябва да се чувствате свободни.
Недейте вярва на авторитети, ако те не са доказали пред вас, че са достойни за вярата ви. Спорете.
Не допускайте страх за оценка, страх от присмех да ви накарат да замълчите.
Спорете.
С ректора, с декана, с преподавателите, с колегите. Защитавайте собственото си мнение, не повтаряйте папагалски чуждото.
Спорете!
Ще ви убеждават че знанието няма значение – не им вярвайте! Че простащината побеждава интелекта – не им вярвайте! Че в бъдеще ще се слуша някой си Пешо или Велина, а не Бетовен – не им вярвайте!
Че книгата си отива – не им вярвайте!
Че образованието у нас е дял на неуспелите – не им вярвайте! Че е важно портфейлът ти да е пълен, а главата може и да е празна – не им вярвайте!
Че моралът и любовта към родината са отживелици – не им вярвайте! Бъдете такива, каквито сте!
Но не очаквайте, че обществото ще оцени достойно усилията ви. По страниците на вестниците ще има интервюта с мимолетни герои, въртящи източени бедра пред камерите, но няма да има интервю със студент, спечелил голяма научна награда; няма да има разговор с носителите на наградата „Питагор” за наука; с тези, които тласкат България напред. Така е устроен светът.
Старофренският поет Кретиен дьо Троа, за когото ще учите тук в Университета, казва:
„Но три неща на този свят /Изисква всеки занаят: /Усилие, упорство, ум -/ Без тях ще вдигаш само шум…”
През изтеклата година Университетът се бори за различни каузи. Бореше се за достойнството си. Древните казват: „Ако загубиш пари – не си загубил нищо; изгубиш ли честта си – изгубил си много; изгубиш ли смелостта си- загубил си всичко”. Да не губим смелостта си. Нужна ни е!
Знаем, че както и да ни уверяват, няма да изчистим България за един ден – много дни, седмици, месеци и години ще ни трябват, но да не губим смелост.
И да завърша с това, което съм казвал нееднократно.
Млади колеги, когато попиташ някого къде е учил и той отговори – „в Университета” – никой не задава друг въпрос. Щото за българина Университетът с главна буква е Софийският университет „Св. Климент Охридски”.
Пожелаваме на първокурсниците успешен път, предприемчивост и амбиция в новия свят, който ще градите, свят много по-широк от границите на родината ни. Искам да поздравя родителите и близките ви, които са били винаги до вас. А на преподавателите Ви да пожелая енергия и инат.
Източник: e-vestnik.bg
- Проверка на незаконно забогателите и регистър на „феодалите“ в България
Поредната мащабна проверка на всички, за които има данни, че са забогатели от незаконна дейност и изготвяне на регистър, който да включи всички местни феодали в страната. Това са две от конкретните мерки, приети по време на над 2-часовото заседание на Консултативния съвет за национална сигурност в събота.
Това обяви президентът Георги Първанов, който бе домакин на разговорите. По думите му във въпросния регистър трябва да попаднат всички лица с над три висящи дела, за да се прецени в кои райони има нужда от по-силно полицейско присъствие.
От думите му стана ясно още, че участниците в съвета са обсъдили освен поредните „неотложни мерки за гарантиране на реда и законността в страната и за недопускане на етническо напрежение” и пострадалия имидж на България заради отразяването на събитията от последната седмица у нас.
„Поводът за всичко, което дебатираме в последните дни е случаят в Катуница, който по общо мнение е криминален, персонално натоварен, като израз на силното недоволство в селото по отношение на Кирил Рашков и на фамилията“, заяви президентът с уточнението, че случаят е „метафора на недоволството на хората от неспособността в продължение на много години редица институции, органи да се справят с този реален проблем“.
Както през последната седмица, така и в събота, никой от участниците в съвета не назова конкретно имена на хора, които са отговорни за безгрижието, в което е живял толкова години Рашков.
Вместо това премиерът Борисов призова медиите да затворят „тази страница“. Визирайки поведението на „Атака“ в последните дни Борисов обобщи, че за съжаление, в Европа подобни националистически и екстремистки партии започват да влияят на процесите и това е много опасен процес.
„Полагаме, като нация, изключително много грижи и внимание и етническият мир е бил за пример досега. Призовавам всички колеги, които участват и искат да стават президенти, да бъдат по-нормални“, добави Борисов.
Бившият вътрешен министър от кабинета „Станишев“ Михаил Миков пък разкритикува колегите си в КСНС, че не са били добре подготвени по темата и не са осъдили ясно и категорично езика на омразата.
„Още повече, че под прозореца звучеше Маршът на Нибелунгите, а се говореше за успокояване на етническото напрежение – това е абсурдно лицемерие. Нека всеки ясно да заяви позицията си. Едно е да заявяваш, че си против етническото напрежение, а съвсем друго е да имаш позиция към тези, които конкретно го извършват“, обяви депутатът от БСП.
Той добави, че докладите на зам.-вътрешния министър Веселин Вучков и главния секретар на МВР Калин Георгиев не са дали достатъчно ясна представа каква е ситуацията в страната.
„Продължава да остава съмнението относно някои факти около тези събития. Как така извършителят на такова престъпление ще напусне страната за 24 часа? Какъв Шенген, какви 5 лева? Къде е бил през това време? След извършването на престъплението, имало ли е посещение в къщата на Рашков, както твърдят жители на Катуница? Това са факти, които продължават да чакат своите отговори и само тезата за следствената тайна трудно ще може да убеди обществото в липсата на нагласеност”, посочи Миков.
Междувременно на провеждащия се до президентството митинг на „Атака“ националистите за пореден път поискаха от правителството да им даде контрола над МВР, за да въдворят ред в държавата.
„Виждаме нашите думи, нашите действия и последователността ни да дават плод, когато днес българското общество се вдига и излиза на спонтанни протести без да е организирано от партии и организации. Излиза, за да каже своето „не” на циганската престъпност. Днес тези, които през годините наричаха „Атака” ксенофобска партия, а мен ме наричаха расист и фашист, днес тези продажници са притихнали, защото виждат, че народът е съгласен с нас, а не с тях“, обяви в характерния си истеричен стил лидерът Волен Сидеров.
Източник: Mediapool
- Според френския журналист Макс Кайзер кризата в ЕС е създадена от европейски и американски банки
Според председателя на ЕК, Жозе Барозу, ЕС може да се сблъска с „най-голямата криза в своята история”, но коя е причината…?
„Това не е спринт, а маратон”, каза Барозу в своята годишна реч пред Европейския парламент в Страсбург, Франция. Той поясни, че е необходимо по-силно обединяване, за да се спаси Европейския парламент, и че е възможно и необходимо да се превъзмогне дълговата криза в ЕС.
Относно Гърция, Барозу каза, че ще остане в зоната на еврото, но предупреди, че без по-дълбока интеграция, 27-те страни членки на блока ги грози фрагментация.
Press TV интервюира Макс Кайзер, журналист и телевизионен водещ от Париж, относно кризата в ЕС.
Макс Кайзер: Кризата, за която г-н Барозу говори, е създадена. Тя е създадена от банки в Европа, САЩ и Великобритания, за да донесе повече централизация, повече обединяване, защото създава повече такси и повече възможности за банките.
Така че той се опитва да убеди европейците и отделни страни, че те трябва да загубят своята независимост в услуга на банковия картел.
Press TV: В началото на своята реч той подчерта, че ЕС преживява своята най-голяма криза в историята. Вие казвате, че всичко това е създадено, но въпросът, който всеки си задава, е какво следва, накъде оттук нататък?
Макс Кайзер: Да вземем Гърция например, по-голямата част от нейния дълг дойде извън страната, от банкери, които замениха легитимни финансови за токсични ценни книжа, в техните усилия да изхвърлят своите токсични ценни книжа навсякъде, където могат.
Така, че гръцката икономическа криза е атака от чужбина, финансова атака. Същото се отнася и за Ирландия. Така че страната е под финансова атака, континентът е под финансова атака и Барозу просто прави нещата лесни за външни банкери да атакуват отделни европейски държави в услуга на създаването на по-обединена европейска финансова система, в която няколко банкери да станат извънредно богати и всяка европейска страна да загуби своята независимост, а населението на Европа да плаща данъци на тази обединена европейска централна банка.
Да си припомним САЩ, където не е имало данък общ доход до 1930 г., когато се появява Федералната резервна банка и когато се въвежда данък общ доход.
Сега, когато Барозу говори за обединена централна банка в Европа, това означава, че всеки в Европа ще трябва да плаща още един вид данък, което разбира се е добре за тези престъпни банкери.
Така че Барозу се въвлича в така наречения „катастрофален капитализъм”. Те създават криза, за да извлекат богатство и да присвоят още пари от хората, използвайки хаос и данъци. Това е още от същото.
Press TV: Благодарим Ви.
\’US, EU banks behind economic crisis\’
Източник: PressTVClobalNews /Еpochtimes-bg.com