![](https://www.eurochicago.com/wp-content/uploads/2021/12/badni_vecher_99b955576b43d3abe127a7ea103083b9.jpg)
Снимка: culinarytourism.bg
.
Бъдни вечер (Суха Коледа, Крачун, Малка Коледа, Детешка Коледа, Мали Божич, Наядка) се нарича денят преди Рождество Христово. На този ден християните се подготвят духовно – чрез пост, изповед и молитва, да приемат Светото Причастие и така достойно да посрещнат Христовото Рождество. Според библейското предание, на 24 декември започват родилните мъки на Божията майка. Тази вечер е начало на празненството за Христовото рождение.
От православна гледна точка за трапезата няма друго изискване, освен да е постна, тъй като е последният ден от Рождественския пост. Обичайно на масата се слагат варен фасул, пълнени чушки, сарми, жито, тиквеник, ошав, чесън, пчелен мед, орехи, плодове, обреден хляб и др., за да бъде годината изобилна. Броят на ястията по традиция е 7, 9 или 11 (нечетен брой).
Според народните традиции, обредният хляб за Бъди вечер се украсява – от тестото се оформят купните на нивата и домашните животни. Вечерята започва с прекадяването на трапезата, стаите, оборите и градината, за да се прогонят злите духове.
При разчупване на обредния хляб първите парчета се оставят символично за Света Богородица и Иисус Христос, както и за починалите близки. После за къщата, а следващите се раздават на всеки член от семейството, според възрастта, както и на домашните животни. След приключване на вечерята трапезата се оставя неприбрана, като символ на очаквания гост.
Бъдни вечер по традиция е празник, на който се събира семейството. Важна роля за празника играе бъдникът – специално дърво за огъня, което гори цялата нощ. По това как гори бъдникът, се гадае за плодородието през новата година.
Кулминационен момент на празника е трапезата, от която веднъж седнал не се става и се вярва, че колкото по-богата е тя, толкова по-богат и здрав ще бъде домът през година. Стремежът е вечерята да се започне по-рано, за да узряват по-рано житата. Трапезата се прекадява с тамян от най-възрастния мъж или жена. Най-възрастният мъж в семейството разчупва хляба и раздава по едно парче. На късметлията се пада парчето със сребърната пара.
Трапезата не се вдига и не се почиства. От всички ястия и храни се оставя по малко през цялата нощ, за починалите.
След вечеря всички очакват идването на коледарите, които са облечени в традиционно празнично облекло, закичени с китки и венци от сушени плодове, пуканки, стафиди. Влизайки в дома, те пеят специални песни, които изразяват пожелания за благополучие, здраве, създаване на нови семейства. Коледарската благословия се изрича от водача, който държи подарения от стопаните коледарски кравай. В Западна България коледарската дружина включва старец, баба, трохобер, четирима певци, гайдар, които разиграват пантомима с хумористичен характер.
Бъдни вечер свършва, когато коледарите се приберат по домовете.
От векове наред се носи поверие, че в нощта срещу Рождество Христово се сбъдват желания: за щастие, здраве, успех, любов, късмет… за по-добри бъднини.
Тиха нощ, свята нощ…
Благословена да е!
.